PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 98. - Siléne. 



350. « S. Saxífraga L. 



{per ser ccspitosa y viure a les roques com moltes 

 saxifragues.) 



Perenne, molt cespitosa, rizoma prim, troncs 

 filiformes, de 1-2 dm., ascendents, glabres opubes- 

 cents a la base, viscosos a l'àpex; fulles linears, 

 agudes, petites, pestanyoscs, flors albo-verdoses 

 per l'anvers y virido-vermelloses pel revers, soli- 

 tàries, o rarament geminades, llargament pedun- 

 culades; calze claviforme umbilical; glabre, blan- 

 quinós, de nervis anastomosats; dents ovades, 

 obtuses, pètals bipartits, apendiculais; càpsula 

 ovoide, quasi tan llarga com el tecafor, que és prim 

 y glabre; llevors reniformes, de cares quasi pla- 

 nes, estriades y esquena superficialment acanalada, ferruginoses. 

 Y viscÍDULA Giraud. — Planta marcadament viscosa. 



Geografia. — Roques caiices de les niontanyes : abundant a Montserrat; Sant Llorenç del 

 Munt; serra del Ubach; Masgranada, aprop d'Ordal; Montseny, Sant Miquel Sulierra; Ber- 

 ga; Núria. = Olot, Santa Catarina de Torruella; S. Pere de Roda; Rocacorba, el Mont 

 (Vay.); Vich (Masf.); Sadernas; cingles de S. Roch y del Pasteral (Cod.)- — La y viscidula 

 Giraud, a Coll de Jou y a la roca de l'Uró, sobre la font de Tagast. També a Corbera, del 

 propi Bergadà (Senn.!). — Maig-Agost. 



Silene Sazlflrapa. 



351. -S. muscipula L. 

 (en //a/í' muscipula, es la ratera; de mus, muris, 

 la rata, y càpere, agafar; però aquí està per mus- 

 cicipula, supri)7uda una silaba repetida; de musca, 

 la mosca, per ser planta insectivora) (i). 



Sinonímia. — Cast., mosquera, atrapamoscas; 

 /;•., gobe-mouche (attrape-mouche.) 



Anual, tronc de 2-6 dm., dret, ramificat, glabre 

 a la part inferior y viscós a la superior, fuUós y 

 fistulós; fulles inferiors trasovades, obtuses, ate- 

 nuades en peciol, les superiors lanceolades, agu- 

 des y sentades; flors vermelles, breument pedice- 

 lades, en cimes bipares regulars; calze fructífer 

 cilíndric, atenuat a la base, umbilicat. contret a 

 l'àpex, glabre, amb els nervis anastomosats; dents lanceolades, agudes; pètals bi- 

 fits, apendiculats, d'ungla auriculada,exserta; càpsula oblonga, tecafor pubescent, 

 2-3 vegades més curt que la càpsula; llevors brunes, reniformes, de cabres planes, 

 estriades com la esquena, estretament acanalada. 



|3 ANGUSTiFOLiA Csta. — Bractics més curtes que les flors, acuminades, fulles 

 totes lanceolato-linears, cuspidades. 



Geografia. — Vinyes y terres àrides : Tarrassa; Olesa de Montserrat, r. = Provincià de 



SUene muscipula 



(i) A zoologia tCDÍm el gcorc muscicapa, atr^pamosques, per una semblant raó. 



s56 



