FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. G. 98. - Siléne. 



356. »S. Armeria L. — S. umbellata Gilib. 



(per la semblansa de la seva inflorescència amb la 

 d'una Armeria; umbellatus; s'ha format de um- 

 bella, diminutiu í/eumbra; aludint a la disposició 

 de les flors.) 



Sinonímia. — Cast., Juliana falsa y papamoscas; 

 angl., Thrift, Lobel's catchfly. 



.Anual, arrel cònica; tronc de 1-4 dm., glauc, 

 glabre, un poc viscós a la part superior y als nu- 

 sos, simple o ramificat; fulles inferiors espatula- 

 des, les superiors ovato-lanceolades, agudes, cor- 

 di formes, amplexicaules; flors j'erw!e//es,curtament 

 pedicelades, nombroses, en fascicols o cimes co- 

 rimbitormes, bracties linears, coloradesi calze 

 fructífer tubuloso-claviforme. umbilicat, no contret a l'àpex, glabre, vermellós, 

 de nervis anastomosats y dents ovato-rodones, blanques pel marge, pètals escoíij/s, 

 apendiculats. d'ungla inclosa, no auriculada; càpsula oblonga, tecafor glabre, tot 

 lo més tan llarg com la càpsula; Uevors negres, planes per les cares y superficial- 

 ment canalicuiades per l'esquena. 



Geografia. — Cultivada y espontània en alguns jardins (Csla.); Prats de Molló, Mont- 

 louis (Lap.); Pirineu català, Vafl del Segre (Bub.). — Abril. 



357. = S. rupestris L. 



{s'/ia format del llatí Tupcs, la roca; perla seva 

 estació.) 



Perenne, rizoma prim, que produeix troncs de 

 1-3 dm., filiformes, glabres, glaucescents, drets o 

 ascendents, simples o ramificats; fulles inferiors 

 oblongo-espatulades, les superiors oblongo-lanceo- 

 lades, agudes, sentades; flors blanques o rosades, 

 petites, llargament pedicelades, en cimes b/pares, 

 amples y clares; bracties foliàcies, ovato-lanceo- 

 lato-acuminades; calze fructífer curt,obcònic, sub- 

 umbilicat, no contret a l'àpex, de nervis no anas- 

 tomosats; dents ovades, obtuses; pètals escotats, 

 apendiculats, d'ungla auriculada; càpsula ovoide, 

 tecafor glabre, 5 vegades més curt que la càpsula; llevors negres, reniformes, molt 

 petites, de cares lleugerament escavades y esquena superficialment acanalada, es- 

 triades. 

 T MAJOR Rouy. — Planta més robusta, fulles més grans y panot.xa més ampla. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les altes montanyes : Parets del Santuari de Núria; 

 collet de Tosas. = De Setcases a Camprodon (Carbó!); Motlló, Rocabruna (Vay.); Vall d'A- 

 ràn, Bosost (.Compn.I in Hb. Cad.); Pon de Salau, Monlgarri (Bub.); abundant a tota la 

 vall (IJen.l). — Juny-Agost. 



La Y MAJOR Rouy, a la Vall d'Aran. 



a5o 



