PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofïlies. 



G. 98. -Siléne. 



358. ■ S. viridiflora L. 

 (paraula formada del llatí viridis, color verí, y 

 (ios, floris, la flor; pel color blanc verdós de les 

 Jlors.) 



Perewne.pubescent-glandulosa; tronc de 4-8 dm., 

 robust, nuós, fistulós, dret, simple o ramificat, 

 molt viscós a la part superior; fulles inferiors 

 oblongo-espatulades, llargament atenuades en pe- 

 ciol, agudes, les superiors ovato-lanceolades, acu- 

 minades, totes pubescents y pestanyoses; Hors 

 albido-verdoses, grans, penjants, en cimes apanot- 

 xades, bractfes lanceolato-acuminades, molt glan- 

 duloses, calze fructífer ovoide, atenuat a la base, 

 subtimbilicat, contret a l'àpex, nervis verts, piibes- 

 cent-glandulosos, anastomosats a l'àpex; dents lanceolades, agudes; pètals 6//i7s, 

 apendiculats, d'ungla llargament exserta, filaments estaminals glabres; càpsula 

 ovoide, gran, tecafor glabre, 6 vegades més curt que la càpsula; Uevors gri.senques, 

 de cares subescavades y esquena superficialment acanalada. 



Geografia. — Tarrassa, boscos de la Xuriguera sobre'l Guiíari y a la Foni de la Cirera, 

 loco unico (Vidit Pau). — Maig-Juny. 



Silene brachypoda. 



S. paradO" 



359. =■ S. brachypoda Rouy. 

 xa Albert. 



[del grec ppa/tk, curt, y noüi;, tio&úí, peu ; per la 

 relativa escassa longitut de les branquetes florije- 

 res laterals.) 



Perenne, rizoma llenyós, tronc de 4-5 dm., gri- 

 senc, pubescent, ramificat, fluixament fullós, vis- 

 cós a l'àpe.x; fulles primes, blanes, les inferiors 

 espatulades o lanceolades, atenuades en peciol, les 

 superiors sublinears; flors lívides, penjants. en 

 panotxa fluixa, ramusculs laterals curts, calze ci- 

 líndric, de lo-i I mm., umbilical, glandulosovis- 

 cós, de dents lanceolato agudes; el fructífer oblon- 

 go-claviforme, apenes contret sota la càpsula; pètals 

 bipartits amb 2 escames lanceoiato-agudes a la garganta, d'ungla poc exserta, no 

 auriculada; càpsula grossa u5-i8 mm.), oblongo- cònica, quasi una vegada més 

 llarga que'l cal^e, tecafor pubescent, g vegades més curt que la càpsula, llevors 

 negres, reniformes, tuberculoses, quasi planes per les cares y esquena. 



Geografia. — Llocs pedregosos de! Pirineu central : Hospital de Benasque: Penablanca 

 (Pau, 1906, in litt.); Montgarri (Llen.). — Jul. Nova per a Espanya. (1) 



U) Creu Pau que déu ser uo poc freqüent y ha de subsiituir a la 5. nutans L. amb la qual és fÀcil confon- 

 drela. 



s6o 



