Cariofilies. 



FLORA DE CATALUNYA 



G. 98.-Siléne. 



Süeae nutans. 



360. = S. nutans L. 



{dei llatí nutare, inclinarse; pel tronc Jlorifer cap- 

 ta ix.) 



Perenne, rizoma subllenyós, tronc de 2-5 dm., 

 pubescent a la part inferior y viscós a la superior, 

 tistüiós, simple o ramificat, capbaix; fulles radi- 

 cals oblnngo-espatulades, mucronades, atenuades 

 en peciol pestanyós, les caulinars lanceolades o 

 linears, agudes ; flors blanques o rosades, penjants, 

 ciiriament pedicelades, en cimes irregulars apa- 

 notxades, bracties petites, lanceolades, pestanyo- 

 se^, calze clai'iforme, truncat a la base, contret a 

 l'àpex, de nervis pubescent-glandulosos, anasto- 

 mosats a l'estremitat superior; dents lanceolades 

 agudes, pètals à/joar/íVs, apendiculats, d'ungla í'nc/osa, o apenes exserta; càpsula 

 ovoide, petita: tecafor pubescent, 3-4 vegadts més curt que la càpsula; llevors ne- 

 gres, tubtrciúoscs, planes per les cares y acanalades per l'esquena. 



Geografia. — Boscos, roques y torrenteres : Comú des de la costa al Pirincu. — Maig- 

 Juliol. 



361. = S. Otites Sm. — Cucubalus Otites L. 



{del grec oú;;, cütüí;, la orella; per la forma del 

 cal^e, acampanat, fès per la cteixensa de la càp- 

 sula, i). 



Perenne, rizoma gruixut, llenyós; tronc de 2-6 

 dm., dret, fistulós, pubescent a la base y viscós a la 

 part superior, simple o poc ramificat; fulles infe- 

 riors, agrupades en rosetó, oblongo-espatulades, 

 pubérules, apiculades, atenuades en llarg [)eciol, 

 les caulinars agudes y separades; flors virido-gro- 

 guenques, petites, dioiques o polígames, dretes, 

 breument pedicelades, en fascículs axilars. for- 

 mant una panotxa llarga y espiciforme; bracties 

 escarioses, petites, trabades, ovato-alesnades; calze 

 fructífer curt, acampatiat. sub-umbilicat , no contret a l'àpex; nervis no anastomo- 

 sats, dents rodones, curtes; pètals linear-oblongs, enters, no apendiculats; càpsula 

 ovoide, exserta; tecafor quasi nul, llevors subreniformes, vermelloses, de cares 

 planes, estriades, acanalades y subalades per l'esquena. 



Geografia. — Terrenos margosos y àrits : Lleida, al ras de Gardeny; Serra de Canyelles, 

 Verdú y altres llocs de l'Urgell ; comarca de Bages. = l>e Manresa a Cardona (Csta."); Àger, 

 la Cerdanya, Balaguer; Vall d'Aràn, cap a Escunyau (Compri.!); Ur de la Cerdanya (Gaui.); 



SUese Olitaa 



(I) Probablement od'fei estl per otitis, com odontites (Eupiihasia Odontites L.) es la odontitis (ò&ovTÏTií;) 

 de Plini. anàlec a sideritis (oi&i\pÍTií) del propi autor. Ceri és que tenim petasites (netaoÍTUí) de Dioscórldes, 

 y pArú^mi/es, etc: pcrú abona la nostra opinió el genitiu otitidis usat en les descripcions clàssiques, que no 

 podria venir sioo de otitis. 



s6i 



