PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 98. -Siléne. 



la Segarra; Manresa, Navarcles; Tarruella (Fontl: Biella iLap); abundant a Cipriana de 

 l'Aragó (Losc. y Pardo). — Maig-Juliol. 



Silene Senneni 



362. = S. Senneni Pau. 



(dedicada a Fr. Senneii. autor d'importants tre- 

 balls sobre lajlora catalana.) 



Perenne, rizoma llenyós. napiforme , molt 

 llarg, gruixut (fins a 2 cm. de diàmetre); tronc de 

 S-C) dm., dret o ascendent, subllcnyós, amb nusos 

 pròxims V abultats, ramificat a la base, pubescent 

 y fuUós a la part inferior, glabrescenl a l'àpex; 

 fulles atenuades pels dos caps, pubérulo-escabro- 

 ses, agudes y serrulato-pestanyoses, les inferiors 

 lanceolades molt més llargues que'ls entrenusos; 

 les superiors linears; ííors rosades, breument i)e- 

 dicelades, en cimes bípares, apanoixades; bracties 

 ovato-lanceolades, escarioses y pestanyoses. calze 

 florifer, tubulós, glabre, blanquinós, amb nervis bruneo-verdosos, anastomosats 

 a l'àpex, el fructífer claviforme, umbilical, contret a l'àpex; dents lanceolades, 

 pestanyoses; ungles dels pètals exsertes; càpsula ovoide, tecafor pubescent, un poc 

 més curt que la càpsula; llevors rotundo-reniformes, fosques, tubercu'oses, de cara 

 y esquena quasi planes. 



Geografia. — Prats del Far, aprop de Figueras y Fortianell i^Senn.!). — Ag.-Set. 



363. = S. itàlica Pers. 



{per abundar a Itàlia y a tota la part sud orien- 

 tal d'Europa.) 



Vivaç, rizoma no estolonijer. llenyós, que pro- 

 dueix molts troncs foliosos y estèrils formant xes- 

 pa, y troncs llorifers de 2-G dm., plens, pubes- 

 cents a la part inferior y viscosos a la superior; 

 drets oascendents, rígits; fulles inferiors oblongues 

 o espatulato-lanceolades, atenuades en peciol llarg, 

 estret y pestanyós; les superiors linear-lanceola- 

 des; flors blanques o rosades; curtament pedicela- 

 des. en cima ajjanotxada paucitlora; bracties her- 

 bàcies, linears; pedicels molt curts; calze florifer 

 oblong y el fructífer claviforme. sub-umbilicat, 

 contret al' àpex; nervis anastomosats. dents ovades, obtuses, blanques pel marge; 

 pètals 6/^ís. noapendiculaís, però bigibosos a la garganta, d'ungí inclosa auricu- 

 iada y pestanyosa a la part mitja; càpsula ovoido-oblonga, punxaguda. tan més 

 llarga que el tecafor; llevors xagrinades, planes per les cares y per l'esquena. 



Geografia. — Costes y montanyes àrides ; Cartoixa de Scala-Dei al Monisani; collet de 

 Sta. Barba aprop d'Horta, al SO. de la provincià de Tarragona (Csta.); sobre Prats de Molló 

 (Vay.); aprop de Barcelona (K.unt! ex Wk.); Pirineu Oriental (Rouy). Maig-Setembre. 



36} 



