FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 98. - Siléne. 



364. = S. crassicaulis Wk. et Csta. — S. ità» 

 lica Pers. y crassicaulis Bum. et Barb. — 

 vel. subsp. S. nemoralis Waldst. sec. Rouy. 



{del llatí crassus, gras, y caulis, el tronc; pel seu 

 tronc robust; nemoralis, de nemus, el bosc, per la 

 seva estació sih'àtica.) 



Bienal, estolonífera; tronc de 4-10 dm., robust, 

 fistulós, gruixut a la base, pubescent y molt fuUós 

 a la part inferior, viscosïssim a la superior; fulles 

 inferiors trasovato-espatulades, mucronades, ate- 

 nuades en peciol envainador, pestanyoses, les su- 

 periors lanceolades o linears; flors blanques, mit- 

 janament pedicelades, en cimes bípares formant 

 una ampla panotxa; bracties linears, llargues, agu- 

 des, llanoso-pestanyoses; calze claviforme, umbilicat, contreta l'àpex, amb els ner- 

 vis anastoinosats. foscos, sobre tot a l'àpex, terminats per dents rodones, amb 

 ample marge blanc; pètals bitits, no apendiculats, d'ungla exserta; auriculada, càp- 

 sula ovoido-oblonga, més curta que'l tecafor; llevors tuberculoses, sub-còncaves 

 per les cares y superficialment acanalades per l'esquena. 



Geografia. — Boscos y llocs ombrívols de les montanyes : Abundant a Montserrat, Serra 

 de rUbacli a la Mata, a la font de la Pola, y al peu del Montcau. = A la Pena, aprop de la 

 Espluga de Francolí ^Csia.); la Sellera, cami d'Osor (Cod.!); Prats de Molló; Requesens; 

 Rocamajor, al Mont; Rocacorba; Corp (Vay.); al Cadí (Jover!). — Maig-Setembre. 



a63 



