PUBLICACIONS DE L* INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 99. - MELANDRYUM Roehl. 



(Nom greco-Ilali que designava la liinyuia salada; modernamcnl aplicat a un grupo de 

 plantes de flors més o menys rosades, que té per tipus cl M. silvestre, les compagnons roiiges 

 dels francesos.! 



Plantes dioiques, de flors + rosades; calze 5-dentat, quan fructífer inflat; pètals 

 bifits, apendiculats a la garganta, 10 estams, 5 estils, càpsula unllocular, de dchis- 

 cencia scpticida, mitjansant 10 dents, a la fi revoltes; Uevors reniformes, tuber- 

 culoses; herbes perennes, de talla bastant elevada. 



/ Flors bastant blanques, oloroses, de antcsis vespertina, càpsula gran. llevors 

 \ blanques, còncaves per l'esquena, plantes glanduloses. 

 T <' 365. M. macrocarpum. 



(Flors rosades inodores, de antesis diürna, càpsula petita, llevors negres, pla- 

 nes per l'esquena, planta pilosa 366. M. silvestre. 



Melandryum macrocarpum 



365. = M. macrocarpum ^A/k. — Lychnis 

 macrocarpa Boiss. & Reut. — Lychnis di- 

 oica, aut. hisp. (non L.). 



(del grec i•iaxpóí, gran; y xapnóc, fruit; per la càp- 

 sula grossa.) 



Sinonímia. — Cast. albahaca montesina o turca. 



Tronc de 5-i2 dm., dret, robust. íistuiós, rami- 

 ficat, pubescent a la part inferior y glandulós a la 

 superior; fulles ovato-lanceolades o lanceolades, 

 agudes, pubescents, pestanyoses, les inferiors 

 grans, atenuades en peciol; flors grans, lleugera- 

 ment rosades o blanques, oloroses, de antesis ves- 

 pertina, en cimes bípares, amb els peduncols 

 alars llargs, bracties foliacies lanceolades, agu- 

 des y pestanyoses; calze tubulós, el fructífer ovoi- 

 do-subglobós, dents lanceolades, agudes, pètals de 

 llim trasovato-cuneiforme, ungla auriculada, ex- 

 serta, càpsula sentada, grossa, ovoide; llevors 

 blanques, anguloses, còncai>es per l'esquena, cu- 

 bertes de tubèrcols obtusos. 



Geograjia. — Torrenteres y paratges herbosos d'una 

 gran part del país: Al Vallés, Ubach, S. Llorenç del 

 Munt et passim, fins al Cadí y Castellar d'en Huch, Ri- 

 bas, Queralps; Guilleríes, Cadaqués. ^Castelló, Torrue- 

 lla de Montgrí (Vay.). — Maig-Agost. 



366. = M. silvestre Roehl. — Lychnis diür- 

 na Sibth. — L. dioica, var. rubra, Weigel. 



(del llatí silvestris, cosa del bosc, per la seva es- 

 tació.) — Sinonímia. — Cast. doble campeón; borbonesa. 

 Tronc de 3-8 dm., dret, fistulós, ramificat, pelut, ?io glandulós, fulles pubescents, 



Melandryum silvestre 



364 



