PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 104. - Saponaria. 



Vall d'Aràn, el 20 de Juliol de 191 1, y quasi ai mateix temps per Costc aprop de Gavcrnic 

 (Sen.); Salardú (Soulié!) 1913. 



373. «S. cespitosa DC. — S. élegans Lap. 



(del llatí cespcs, ccspitis, la jcspa, l'herba que 

 s'arrenca amb la glcba; per presenlarse en male- 

 tes; élegans /»£?• la seva delicadesa.] 



Cespitosa, rizoma llenyós, d'aont provenen 

 branques curtes, estèrils, terminades en rosetó, y 

 troncs ílorífers de5-i3cm., drets, simples, gla- 

 brescents, amb i-3 parells de fulles; fulles corià- 

 cies. linears, i-nerves, carenades, subagudes, la 

 major part en rosetó; llors subsessils, en glomérul 

 terminal; calze cilindric-oblong, /ic/íí/, purpuras- 

 cent; dents lanceolades, agudes, pct;ils trasovats, 

 enters, escames de la garganta alesnades. tïlamcnts 

 cstaminals blanquinosos, anteres oblongues, càp- 

 sula oblonga, tecafor molt curt, llevors amb petitíssims tubèrculs. 



Geografia. — Roques y llocs pedregosos dels alls Pirineus ; abundant a Pefíablanca (Zett., 

 Bub.); al peu de l.i Maladetta y Renclusa, r. (Zett., Csta., Pau); Pon de Laera (Campo!); 

 Vall de Benasque (Bub.); abundant a la vessant meridional del Port de Benasque (Lap.). — 

 Juliol-Agost. 



374. = S. officinalis L. 



(per haverse usat l'arrel contra la ictericia fel 

 sobr eixit.) 



Sinonímia. — Herba sabonera, sabó de gitano; 

 cast. jabonera, saponaria. hierba lanaria de ba- 

 taneros;/;-. saponaire, herbe au foulon; ital. sa- 

 ponaria; al. Seifenkraut, waschkraut; angl. soap- 

 wort. 



No cespitosa, glabrescent, rizoma estolonifer, 

 troncs de 3-5 dm., drets, robustos. Ilstulosos, sim- 

 ples o ramificats a l'àpex; fulles grans, 3-nerves, 

 ovato-lanceolades, agudes, les inferiors atenuades 

 en peciol, flors breument pedicelades. grans, en 

 fasciculs terminals formant panotxa; bracties lan- 

 ceolades, acuminades, calze cilíndric, llarg, yquan fructifer, inflat; umbilical, gla- 

 bre pubescent, amb dents curtes y acuminades: pètals trasovats. enters esco- 

 tats, amb escames linears; càpsula oblonga, tecafor gruixut y curt, molt més curt 

 que la càpsula; llevors negres, xagrinades. 



Geografia. — Llocs herbosos, frescals; marges y torrenteres; desde la costa fins al Pi- 

 rineu, no tant rara com s'ha dit, al litoral, puig abunda a Caldelas. = Seu d'Urgell (Bub.); 

 comú a les valls inferiors del Pirineu Central (Zett.). — Maig-Selembre. 



S72 



