PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 106. -Gypsophila. 



Geografia. — Camps arenoses de la Espanya boreal: Prats de Molló (Lap., Xat.V, S. 

 Antón de Galamús (Pourr., ex Bub.).— Juliol-Setembre. 



378. = G. tomentosa L. 

 Sen. et Pau. 



var. Ilerdensis 



Gypsophila tomentosa 



(se forma del llatí tomentum, la borra; pel to- 

 ment que recobreix les fulles.) 



Perenne, tronc de 5-6 dm., ascendent, un poc 

 flexuós, ramificat y piloso-glandulós a la part su- 

 perior; fulles ovato-lanceoladcs, semi-amplexicau- 

 les, subtrinerves y un poc tomentoses per les du- 

 gués cares; flors blanques amb iaia ratlla verme- 

 llosa, les terminals llargament pedicelades, en 

 cimes regulars, formant una panotxa ampla y di- 

 fusa; bracties herbàcies, calze acampanaí, glabre, 

 lòbuls fondos, ovats, obtusoa, blancs al marge, 



pètals cuneiformes, escotats; chpsuh globosa, sub-sessil, exserta; llevors negroses, 



de cares subcòncaves, estriades. 



Geografia. —Terres saiobrenques de l'Urgell : Prat de Monsoà, aprop de Ibars (Csia., 

 sub G. PEBFOLUTA L., P TOMENTOSA L.l; Sen.l). — Juny-Juliol. 



379. = G. hispànica Wk. — G. Struthium 

 Asso. 



(hispanicus, espanyol d'Espanya, per la seva 

 habitació; Struthion, greco-llati, es el nom de 

 l'herba sabonera, en Plini.) 



Sinonímia. ^ Trincola y salats; cast., albada y 

 herbada. 



Perenne, rizoma llenyós, amb branques tortuo- 

 ses que produeixen troncs cespitosos. de i-3 dm., 

 geniculato-nodosos, moltramificats a la part supe- 

 rior, glabres; fulles carnoses, linears, quasi cilín- 

 driques, obtusíuscules y mucronulades; flors 

 blanques, petites, breument pedicelades, en cimes 

 nombroses, espesses, formant tirsus; bracties escarioses, petites, linears, apicula- 

 des, calze acampanat, glabre, de lòbuls oblongs, escotats, de marge blanc, y 

 vens per l'esquena; pètals cuneiformes, anteres grogues, càpsula oblonga, ex- 

 serta, contreta a la boca, llevors pardes, còncaves per l'esquena, amb tubèrculs 

 cònics. 



Geografia. — Comú als lerrenos guixencs y argilosos o salobrencs de la Segarra y de 

 l'Urgell, fins a les Salines de Gerri (Isern!); Castellfullit de Riubregós, Calaf (Salv.!, Pujol 

 Cl); Salines de Cardona ^Csta.), Pons. (Bub., sub G. Struthium I..). — Juliol-Setembre. 



376 



