PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 108. - Dianthus. 



escarioses al marge, atenuades en punta aguda y subpunxenta; calze llarg (24-28 

 mm.), molt atenuat y quasi clos a l'àpex; dents llargues, lanceolades, agudes, es- 

 carioses al marge, pètals fondament dentats, no contigus, glabres, de llim molt 

 més curt que l'ungla; càpsula cònica; llevors grosses, oblongues, xagrinades. 



a scLEROPiiYLLus Wlc. — FuUcs dc Ics branqucs estèrils molt rígides, rectes, di- 

 varicato-patentes, pètals sublaciniats. 



|3 BRACHYPHYLLUS Wk. — Fulles de les branques estèrils molt rígides, crccto- 

 obertes, curtes; pètals dentats o incisos. 



T LEPTOPHYLLus Wk. — Fulles de les branques estèrils, llargues, més estretes y 

 menys rígides, pètals inciso-sublaciniats. 



Geografia. — Roques y costes àrides ; Montseny y tota la formació granítico-piçarrosa 

 de Ics Guilieríes; arenals marítims de Blanes; Castell de Figueras; la Cerdanya. = De Mal- 

 grat a Calella (Csta.); la Escala (Tex.); Cadaqués (Trem.); Campmany; Cantallops; la Jun- 

 quera; Agullana; Roda; Rosas, Colliure (Bub.); Susqueda (Cod.l). 



La a scLEROPHYLLUs Wk., al cim de S. Miquel Sulterra. == Al litoral, Cadaqués (Trem.!); 

 Soreda (Conill in Hb. Cad.). 



La p BRACHYPHYLLUS Wk., al voltant del Castell de Figueras. 



La f LEPTOPHYLLUS Wk. a Gualba, al peu del Montseny. — Maig-Setembre. 



394. = D. superbus L. 



(del llati sxxptrhüs, preciós, magnífic; per la hcr- 

 mosura de les seves flors, grans y oloroses.) 



Perenne, tronc de 3-6 dm., dret, glabrc, rodó y 

 ramificat a l'àpex, fulles amplament linears, bla- 

 nes, 3-nerves, les caulinars agudes, les interiors 

 obtusiúscules; flors rosades blanquinoses, grans, 

 oloroses, solitàries o geminades, formant panotxa; 

 calícul compost de 4 bracties molt desiguals, am- 

 plament ovades, bruscament contretes en aresta 

 curta y aplicada, 4 veg. més curtes que'l cal^e; 

 calze una mica atenuat a l'àpex, estriat per tota la 

 seva longitut, de dents lanceolato-agudes, pètals 

 no conúgas, fondament laciniats, à\sc oblong, un- 

 gla llargament exserta, càpsula cilíndrica, llevors 

 ovades, xagrinades. 



Geograjia. — Boscos y prats humits : a la falda de 

 Costabonai.Compy.'); Espinabell, Molló (Vay.); Pirineus 

 (Rouy). — Juny-.Xgost. 



395. = D. Caryophyllus L. — D. longicaulis 

 Ten. 



(en grec y.apvú(f\>\\o\ , el clau de espècia; perquè la 

 fragància de les seves flors recorda la d'aquesta 

 mirtacia; longicaulis, de llarg tronc.) 



Vivaç, rizoma gruixut, llenyós, que produeix 

 branques terminades en rosetó molt fullós y troncs 



288 



