FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. io8. - Dianthus. 



florífers de 3-8 dm., drets, robustos, anguloses, glabres, ramificats a l'àpex; fulles 

 amplament linears, obtiisiíiscules, subcattaliculadcs, una mica carenades per la pro- 

 minencia que forma el nervi principal, les superiors agudes, bracteiformes; flors 

 vermelloses, grans, molt oloroses, solitàries o geminades, formant cimes apanot- 

 xades; calícul format per 4 bracties coriàcies, semblants, amplament oi'ades, estria- 

 des per l'esquena, verdes a l'àpex, subtruncades y mucronades, 4-5 veg. més curtes 

 que I cal^^e; calze llarg, cilíndric, poc atenuat a l'àpex, estriat per tota la seva lon- 

 gitut; dents lanceolades, agudes, escarioses al marge; pètals dentats, contigus, gla- 

 bres a la garganta, d'ungla un poc exserta, càpsula cilíndrica, Uevors ovades, molt 

 xagrinades. 



Geografia — Llocs soleyats de Montserrat, no solsament a l'ermita de S. Joàn.aont 

 abunda y li va observar Costa, sinó també a altres indrets de la montanya, y fins més avall 

 del Monastir. — Juny-Juliol. 



396. = D. subacaulis Vill. — Rassa D. bra= 



chyanthus Boiss., sec. Rouy. 



(del llati suh, un poc, una mica; y acaulis, sense 

 tronc; pels seus troncs curts; brachyanthus, del 

 grec |3paxi5c, curt, y avQoc,, Jlor; això és, de flors 

 curtes.) 



Perenne, cespitosa, rizoma llenyós, amb bran- 

 ques foliferes terminades en rosetó y troncs florí- 

 ; fers de 3-3o cm., drets, simples, angulosos, glabres; 

 fulles curtes, rígides, alesnades, canaliculades, 

 escabro-pestanyoses, amb nervi dorsal y parietal 

 I prominents, les superiors bracteiformes; flors ro- 

 sades, petites, inodores, solitàries; calícul format 

 per 4 bracties trasovades, estriades per l'esquena, amplament escarioses y breument 

 mucronades, tan llargues com la tercera part del calze; calze de 8-10 mm., fusi- 

 forme, fortament estirat, dents sub-lanceolades, escarioses y subagudes; pètals 

 enters festonats, glabres a la garganta, no contigus, d'ungla inclosa; càpsula cò- 

 nica, llevors ovades, xagrinades. 



Var. TARBACONENSis Csta. — Planta més gran en totes ses parts, per lo menys 

 de doble estatura, fulles caulinars més agudes y més llargues, lo mateix que'l calze. 



Geografia. — Roques y llocs pedregoses àrids; Ceret, S. Antón de Calamús, Requesens, 

 remès per Vayr. sub D. Requienh (Bub.); Portvendres (Rouy) y altres localitats del Pirineu 

 Orient.; Costabona (Gaut.). 



La var. tarraconensis Csta., al Montsant y part del Priorat, la Mola (Csta.); Montsech 

 (Compnl); frontera del Baix Aragó y Valencià (Loscosl). — Juny-Agost. 



Dianthus subacaulis. 



389 



37 



