FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 113. - Alsine. 



409. = A. laricifolia Crantz. — A. striata Gr. 



{fulles del larix, laricis, u?ia espècie de pi. alerce 

 en cast.; siriatus, de slria, ratlla; pels nervis dels 

 sèpals.) 



Perenne, rizoma Uenyós, amb moltes branques 

 estèrils, cespitoses y troncs flon'fers de 1-2 dm., 

 ascendents, simples, pubescent-glandulosos; fu- 

 lles linear-alesnades, rígides, obtusiitscules, i-3 

 nerves quan són seques, dentlculato-pestanyoses, 

 les caulinars erecto-aplicades, 3-5 vegades més 

 curtes que'ls entrenusos; flors blanques, 1-7 en ci- 

 mes terminals irregulars; pedicels filiformes, pu- 

 bescent-glandulosos, més llargs que'l calze; sèpals 

 oblongs, obtusos, escariosos al marge, amb 3 ner- 

 vis ben marcats Jins a l'àpex; pètals cuneiformes, el doble llargs que'l cal^e, fila- 

 ments estaminals un poc dilatats a la base; càpsula igual al calze; Uevors renifor- 

 mes, xagrinades. 



Geografia. — Pastures, roques y boscos de les altes montanyes : Turó de l'home y Agu- 

 des del Montseny, desde aon baixa fins a S. Marsal. ^Roques del Montserrat (Salv.l); rasos 

 de Pegueray capal Pirineu (Csta.); vessant francesa de Núria; Valls d'Eyney de Llo(Compy.). 

 Vall de Carol, Carençà, sobre Setcases (Bub.). — Juliol-Agost. 



410. = A. tenuifolia Crantz. 



(paraula que s'hajormat del llatí tenuis, prim y 

 agut; per les seves fulles.) 



Anual, arrel cònica, i-multicaule; troncs sim- 

 ples o ramificats, de 5-2o cm., glabres o pubescent- 

 glandulosos, ascendents o difusos, fulles linear- 

 alesnades, agudes, i-3-nerves, quan sÓ7i seques, y 

 fins 5-nerves a la base, les caulinars inferiors tan 

 o més llargues que'ls entrenusos; flors blanques, 

 en amples cimes bípares; pedicels caprlars, 2-3 ve- 

 gades més llargs que'l calze; sèpals lanceolato- 

 alesnats, 3-nerves, escariosos al marge; pètals 

 oblongs, més curts que'l calze, y a vegades nuls; 

 càpsula oblongo-cónica, de longitut variable; Ue- 

 vors xagrinades, canaliculades per l'esquena; planta molt polimorfa. 



Rassa A. conferta Jord. — Flors en cimes denses, fasciculades; pedicels més 

 curts que'l calze, fora el de la flor alar terminal, que és més llarg; pètals molt 

 curts, 3-4 estams; càpsula oblonga, tan llarga com els sèpals. 



P DUNENSis Rouy. — Planta de 2-5 cm., violada, dreta, ramificada desde la base, 

 paucirtora; sèpals y àpex dels pedicels, glandulosos. 



Geografia. — Camps arenosos y arenys de rius y torrents, desd'el litoral fins al Pirineu, 

 estenenlse a les províncies de Lleyda y Girona. La |3 dunensis Rouy, a la platja de Castelló 

 d'Empuries (Llen.l). 



399 



