FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 113. - Alsine. 



La subsp. A. cimífera (Rouy) Cad. — A. Jacquini Wk. {Icones, tab. lxx, B) et Auctor. 

 CAT. OMNiuM (non K.och), és la única que havem observat al Bergadà y a Núria, a les matei- 

 xes parets del Santuari. Segurament que és l'especie de tot el Pirineu Oriental, aon l'indi- 

 ca Rouy, qui creu que probablement a ella s'han de referir totes les localitats espanyoles aon 

 s'ha citat la A. Jacquini Koch. També la planta de Loscos, avans mencionada, pertany, 

 indubtablement a aquesta última espècie. 



La subsp. A. Funkii (Jord.) Cad., aprop de Barcelona (Funk.I ex Wk.). 



A. mucronata 



com el ca 



4i3. = A. rostrata Koch. 

 Auct. 



{del llatí rostratus, de rostrum, bèc; mucronatus, 

 de mucro, mucronis, punta; per la forma dels sè- 

 pals y fulles.) 



Perenne, rizoma subllenyós, ramificat, planta 

 cespitosa, multicaule; troncs de 5-i5 cm., ascen- 

 dents, simples o ramificats, glabres; fulles alesna- 

 des, 3-nerves, rígides, dretes, agudes; flors en ci- 

 ; mes bípares, terminals; pedicels quasi iguals al 

 calze y poc més llargs que les bracties, exceptuant 

 l'alar, que és el doble llarg dels sèpals; aquestos 

 són lanceolato-acuminaís, i-tierves, amplament es- 

 cariosos, desiguals; pètals oblongs, quasi tan llargs 

 l^e; càpsula ovoide, més curta que'ls sèpals; llevors tuberculoses. 



Alsine roptrata. 



Geografia. — Roques y pastures pedregoses de les monlanyes : Montseny y Montserrat 

 (Salv.l); montanya de Morens; altures de la Cerdanya CVay.); Núria (Puigg.l ex Csta.); 

 Prats de Molló, Carençà , Lló (Gaut.); al peu del Port de Benasque (Lap., Zett.). — Juliol- 

 Agost. 



414. »A. Villarsii Mert. et Koch. 



{dedicada a D. 'Villars, autor de la Histoire des 

 plantes du Dauphiné, 1788.) 



Perenne, rizoma subllenyós multicaule; troncs 

 de 1-2 dm., ascendents; fulles linears, planes, 3- 

 nerves, les caulinars superiors més curtes que'ls 

 entrenusos; flors en cimes terminals pauciflores; 

 pedicels 2-4 vegades més llargs que'l calze; sèpals 

 lanceolats, 3-nerves, aguts, escariosos al marge; 

 pètals oblongs, obtusos, una vegada més llargs que 

 els sèpals; càpsula ovoide, quasi igual al calze; lle- 

 vors molt tuberculoses. 



Geografia. — Roques calices, especialment dels Alps y Pirineus : Port de Benasque 

 (Timb., ex Wk. et Bub.); sobre Bielsa (Bub. Soul.l); Vall d'Eyne (Compy.). — Juliol- 

 Agost. 



301 



