PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. II 5. - Arenaria. 



424. ■ A. grandiflóra All. 



{seguint la analogia del llati muliinórus; grandi- 

 flóra, de grandis, y flos, floris, de flors grans; per 

 la major magnitut de les flors.) 



Perenne, de rizoma llenyós, cespitosa, multicau- 

 le; troncs de 5-i3 cm., ascendents, ramificats, els 

 uns estèrils, molt fuUosos y glabres, y els altres 

 florífers y superiorment pubescents; fulles linears, 

 verdes, rectes, aristades, i-nerves, engruixides pel 

 marge, glabres o poc pestanyoses a la base; flors 

 blanques, solitàries o en cimes pauciflores termi- 

 nals; pedicels 3-6 vegades més llargs que'l calze, 

 pubescent-glandulosos; sèpals ovato-lanceolats. 

 aristats, amb el nervi principal prominent; pètals oblongs, 1-2 vegades tnés llargs 

 qiic'ls sèpals; càpsula ovoide, una mica exserta; llevors grossetes, negres, mates, 

 reniformes, tuberculoses. 



Geografia. — Roques y pastures seques de les montanyes : rasos de Peguera; Coll de 

 Jou; Núria. = Al cim de Surroca i^Csta.); del Menteixo a la Conca de Tremp (Font!); Prats 

 de Molló (,Gaut.); vall d'Aràn (,Bub.); Port de Benasque (Zett.). — Juliol-Agost. 



425. = A. tetraquetra L. — |3 pyrenaica 

 Boiss., o var. uniflóra Gay. 



{del grec Teipa, que, en composició és quatre; y del 

 //íj/;' quetrus, que, radicalment, significa punxa 

 punta; per les fulles imbricato-f-seriades.) 



Perenne, rizoma llenyós, que produeix nombro- 

 sos troncs curtíssims (1-2 cm.), apretats, fullosos 

 fins a l'àpex y densament cespitosos; fulles petites, 

 ovoides, obtuses, imbricades, 4-seriades, coriàcies, 

 glabres, i-nerves, breument pestanyoses a la base, 

 còncaves pel anvers, circuides d'un nervi blanc y 

 gruixut, recorvades; flors blanques, solitàries, ter- 

 minals, tetràmeres y polígames, o pentàmeres y 

 hermafrodites, sentadesy rodejades de fulles bracteiformes; sèpals coriacis, oblon- 

 go-lanceolats, obtusos o bé obtusiúscols, 3-5-nerves, escarioso-pestanyosos al mar- 

 ge; pètals lanceolato-espatulats, un poc més llargs que'ls sèpals; 8 estams; càpsula 

 oblonga, de 6 dents, igual al calze; llevors reniformes, tuberculoses. 



P PYRENAICA Boiss. — Flors tetràmeres y polígames. 



Geografia. — Pedruscam de la regió alpina dels Pirineus : Vall d'Kyne, r. r. (Gaut.); 

 Castanesa; port de la Picada; Benasque, Maladetia (Csta.); Peüablanca (,Zeit., Bub., Paul); 

 port de Portilló (Lap.V, Ruda (C. et S.) 



La var. és l'única que's troba al Pirineu central (.Zeit.). — Juliol-Agost. 



308 



