FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. 1 15. - Arenaria. 



426. » A. capitata Lamk. — A. tetraquetra 

 a legítima Gr. et G. — A. tetraquetra \i ag» 

 gregata Gay. — A. tetraquetra auct. cataL 

 (del llatí capilatus, de caput, capitis, el cap; per la 

 seva injlorescencia). 



Perenne, rizoma llenyós, que produeix nombro- 

 sos troncs Horífers, simples, rectes, drets o ascen- 

 dents, de 4-14 cm., pubescents, molt fullosos a la 

 base, els quals troncs van barrejats amb alguns 

 estèrils, molt més curts, y fullosos fins a l'àpex; 

 fulles lanceolades, coriàcies, agudes, canalicula- 

 des, carenades, recorvades, les inferiors imbrica- 

 des y les superiors tan llargues com la meitat dels 

 entrenusos; flors blanques, pentàmeres, en glomèruls terminals, dats, de 5-8 flors, 

 rodejats de bracties coriàcies y agudes, com els sèpals, que son lanceolato-alesnats, 

 3-nerves, pètals oblongs, la meitat més llargs que'ls sèpals; càpsula oblonga, tan 

 llarga com el calze, de 6 dents; lievors reniformes, tuberculoses. 



Geograjia. — Terres calices àrides : Espunyola, aprop de Berga (Puj. Cl); al Miracle 

 (MarcetP; Espluga de Francolí (Llen.!); Collsacabra (Masf., M.!); Pont de Suert, Tremp, 

 Organyà, Solsona, Andorra (Bub.); part occidental de Catalunya, desde'l Montsant y Prio- 

 rat a la Segarra, pujant a Sopeira, Pont de Suert y Vilaller (Csta.); també a la part oriental 

 com Puigsacau y Tabertet, de les Guilleríes (Vay.). — Juny-Juliol. 



427. = A. Querioídes Pourr. 



{de Queria, genre dedicat al botànic català Quer, 

 y el grec ei&óc;, forma, per la semblança amb aque- 

 lla Paroniquiàcia.) 



Perenne, rizoma llenyós, que produeix nombro- 

 sos troncs, difusos, ramificats, ascendents, de 

 3-12 cm., els uns estèrils, més curts, y altres ílorí- 

 fers, pubescents; fulles inferiors aproximades, ova- 

 to-lanceolades,acuminato-cuspidades, les caulinars 

 amplamen tovades, falcato-recorvades, terminades 

 en punta rígida, tan llargues com els entrenusos, 

 o menys, totes engruixides al marge, y de raquis 

 prominent; flors bla>iques, en glomèruls terminals 

 densos, multiflors; bracties y sèpals ovato-lanceolats, punxant s, escariosos al mar- 

 ge y nervoso-estriats; pètals espatulats y el doble llargs que'l calze; càpsula ovoi- 

 de, més curta que'ls sèpals. 



Geografia. — Rasos de Peguera, sobre la roca de l'Uró, cap al pic d'Estela, 26 de Juliol 



de igoS legimus. = Bosc de Ginebret, aprop de Berga (Puj. Cl). — Juliol-Agost. 



N.B. — Sembla idèntica a la de l'Escorial (loco classico) remesa per Pau. Com la planta recollida estaba en 

 flor, no podem consignar els caràcters de les lievors, que tampoc descriu Cutanda {Flora de Madrid y su pro- 

 vincià, 187). 



309 



