PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. ii5. - Arenaria. 



428. ■ A. híspida L. 



(del llatí hispidus, erissal; pel foment dels troncs 

 y fulles.) 



Vit'às, rizoma subllenyós; troncs nombrosos, 

 de 1-2 dm., difusos, ascendents, híspits, glandulo- 

 sos a l'àpex; fulles linear-alesnades , hispides, 

 i-nerves, recorvades; flors blanques, en cimes bí- 

 pares, pauciflores; pedicels filiformes,glandulosos, 

 2-4 vegades més llargs que'l calze; sèpals lanceo- 

 lato-acuminats, 3-5-nerves, amb el raquis promi- 

 nent; pètals oblongo-cuneiformes, un poc més 

 llargs que'ls sèpals; càpsula ovoide, un poc exserta; 

 llevors tuberculoses, amb els tubércols llargs y 

 prominents. 



Geografia. — Roques y arenes calcàries : Costabona (Lap., Compy.); Pla Guillem; Cam- 

 bradases; Bcnasque (Lap.); a Catalunya (Csta.); esclusivament francesa (Rouy, lli, 244). — 

 Maig-Juliol. 



429. -A. biflóra L. 



(format com multiflorus, de bis : dugués vegades, 

 dos. y flos, lloris, la flor; per les seves flors gemi- 

 nades.) 



Perenne, troncs llargs, ajeguts, ramificats, amb 

 les branques floríferes curtes, fulloses, y amb du- 

 gués flors; fulles amplament ovades o suborbicu- 

 lars, sense nervis, atenuades en un peciol ample, 

 curt y pestanyós, glabres, més llargues que'ls en- 

 trenusos; flors blanques, geminades; pedicels tan 

 llargs com el calze; sèpals ovais, aguts, enerves; 

 pètals ovato-cutiei formes, enters, tan llargs com 

 el calze y a vegades nuls; 4-3 estils; càpsula sub- 

 globulosa, una mica exserta, dehiscent per G-8-10 

 dents; llevors rugoso-plegades. 



Geografia. — Pedruscam de les altes montanyes : 

 altures de les valls d'Eyne y de Lló (Compy.) y del Ca- 

 rol (Hb. Pourr. ex Caut.); Madràs, vall d'Eyne (Lap.). 

 — Juliol-Seiembre. 



N.B.— Gr. etG.,Coste y Rouy la refereixea als Alps del Deltinat. 



430. = A. montana L. 



(del llatí montanus, de móns, montis, la munta- 

 nya; per la seva preferent habitació.) 



Sinonímia. — Cast., ala de mosca muerta. 



Perenne, rizoma estolonífer, amb branques llar- 

 gues, estèrils y troncs florífers de i-3 dm., difu- 

 sos, ajeguts, ascendents per l'àpex a la florescen- 



310 



