FLORA DE CATALUNYA 



Cariofilies. 



G. ii6. -Stellaria. 



llargs que'ls sèpals; lo estams; càpsula cilíndrica, quasi una vegada més llarga 



quc'I calze; llevors reniforme-orbiculars, cubertes de tubércols llargs y aguts. 



Geografia. — Boscos humits de les montanyes : aprop de Berga (Grau!); Ribas; Que- 

 ralps; Pialraver; Cabrera; Collsacabra; Camprodon (Vay.); vall d'Aràn, cap a Viella (Csta.l; 

 Artigas de Lin (Zett.) y de Viella, Montgarri (Llen.!). — Juny-Agost. 



stellaria media. 



433. = St. media Vill. 



(ife/ //aíí' medius, a, um, intermediari; entremitj; 

 perquè la magnitut dels pètals, mes que la de la 

 planta, està compresa entre la dels d'altres espè- 

 cies.) 



Sinonímia. — Pica-gallina, picapoli, burrissol, 

 murrons; cast., pamplina, p. de canarios, hierba 

 gallina, pajarera; /?•., mouron des oiseaux, mors- 

 geline; it., centonchio, centoncolo, paperina, bu- 

 dellina; anglès, chickweed; al., Augentrostgras. 



Anual o perennant , troncs nombrosos, cilín- 

 drics, de 1-4 dm., difusos, ajeguts o ascendents, 

 amb una Unia de pèls blancs que alternen en cada 

 entrenús; fulles ovades o eliptiques, les inferiors 

 llargament peciolades y freqüentment subcordiformes, agudes, glabres, de peciol 

 pestanyós; flors petites, en cimes folioses, pauciflores, terminals; pedicels filifor- 

 mes, 1-8 vegades més llargs que'l calze, pubescents; bracties herbàcies; sèpals 

 oblongs, obtusos; pètals bipartits, més curts que'ls sèpals, a vegades nuls; 2-10 es- 

 tams; estils llargs; càpsula ovoide, ordinàriament un poc exserta; llevors lenti- 

 culars, tuberculoses; planta molt polimorfa. 



i3 MAJOR Roch. — Troncs de 3-6 dm.; fulles de 2-3 cm.; loestams; pètals iguals 

 al calze. 



Subsp. S. CuPANiANA Nyman. — Tronc robust, pubescent; fulles de la part 

 mitja y superior grans, totes cobertes de petites papiles; pedúncols y sèpals den- 

 sament pubescent-glandulosos; pètals iguals al calze més llargs. 



Geografia. — Comunissima per terres cultivades, desde la costa al Pirineu. — La |3 major 



K.och, & LATiFOLiA DC, a S. Hilari y Montsoli (Vay., 

 Cad.), Cadaqués (Trem.); la subsp. S. Cupaniana Ny- 

 man. — S. MEDIA var. Cupaniana Rouy, al barranc de S. 

 Genis del Tibidabo (Sen.!). Floreix quasi tot l'any. 



434. = St. Holóstea L. 



(paraula formada de dugués gregues &\oc, tot, y 

 úoTÉov, òs; per anttfrasis, aplicat a una planta de 

 escassa consistència.) 



Sinonímia. — Rébula; cast., estrellada. 



Perenne, rizoma cundidor , troncs de 2-3 dm., 

 quadrangulars, ascendents, trencadissos, glabres- 

 cents; fulles lanceolato-acuminades , trabades, sub- 

 coriàcies, pestanyoso-escabroses al marge y nervi 

 principal, les inferiors reflexes; flors grans, en 



stellaria Holóstea. 



40 



313 



