PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofïlies. 



G. 1 16. - Stellaria. 



cimes bípares, terminals, multiflores però clares; hractics herbàcies; pedicels fili- 

 formcs, 3-6 vegades mes llargs que'l calze, sèpals lanceolats, aguts, subenervcs, 

 V un poc escariosos al marge; pèi&h bipartits, íic lòbuls acostats, 1-2 vegades més 

 llargs que'ls sèpals; càpsula subglobulosa, igual al calze; Uevors xagrinades per les 

 cares, y tuberculoses per l'esquena. 



Geografia. — Vores de torrents y llocs selvosos ombrívols: desde Montserrat, S. Llorens 

 del Munt, Vidrcras; Montseny, S. Hilari, a Ribas, Queralps, Bagà et alibi. — Maig-Juliol. 



Stellaria graminea. 



435. = St. graminea L. 



(//íjíi'gramineus, de gramen, graminis, el gram; 

 per la semblança de les seves fulles amb les d'una 

 gr ami nia.) 



Vivaç, rizoma cundidor; troncs de 3-6 dm., qua- 

 drangulars, prims, radicantsala base, estesos, di- 

 fusos, glabres y glaucescents; fulles linear-lanceo- 

 lades bé oblongues, agudes, sentades, membrano- 

 ses, pestanyoses a la base, glabres; flors petites, 

 en cimes bípares terminals, multiflores, clares y 

 apanotxades; hracúes escarioso-pesianyoses; pedi- 

 cels capilars, 2-6 vegades més llargs que'ls sèpals, 

 que són lanceolats, aguts, 3-nerves, escariosos al 

 marge; pètals bipartits, amb els lòbuls convergents, 



tan més llargs que'ls sèpals; càpsula oblonga, d'un terç mes llarga que'l calze; 



Uevors plicato-rugoses. 



Geografia. — Boscos, torrenteres y llocs herbosos y ombrivols: Montseny, desde Santa 



Fe fins a les Agudes; S. Hilari, Montsoli y Guilleries; Ribas, Queralps y Núria. = Platra- 



ver (Vay.); La Sellera (Cod. I); Camprodon, Setcases, Molló (Bub.); Vall d'Aràn, comú als 



prats inferiors (Zett.); Tredòs (Llen.l). — Juliol-Agost. 



436. = St. uliginosa Murr. — St. aquàtica 

 Poll. 



{del llatí uliginosus. de uli'go; humit, pantanós; y 

 aquàtica; per la seva estació.) 



Anual, bienal o perenne \ troncs nombrosos, de 

 1-4 dm., quadrangulars, prims, difusos, glabres; 

 fulles ovato-oblongues o lanceolato-linears, agudes 

 o bé obtusiúscules, membranoses, pestanyoses a 

 la base; flors |)etites, en cimes laterals y terminals, 

 pauciflores; bracties escarioses, no pestanyoses; 

 pedicels 4; claviformes, freqüentment oberts o 

 refractats, 2-3 vegades més llargs que'l calze; 

 sèpals lanceolats , aguts bé obtusiúsculs, 3-ner- 

 ves, pestanyosos al marge; pètals bipartits, de 



lòbuls divergents, molt més curts que'ls sèpals, a vegades total o parcialment 



abortats; càpsula ovoide, igual al calze; Uevors xagrinades. 



Geografia. — Aiguamolls, reguerols, fontsy demés llocs humits; Montseny, San Hilari, 

 Montsoli, Queralps, Núria. = Rocabruna , Molló, La Cerdanya , Salinas e/ a/)6í; Santes 

 Creus, Viladrau (Vay.l; Riera d'Osor (Cod.); abundant aprop de Luchon (Zeu.); Lis 

 (Llen.l). — Juliol-Agost. 



314 



