PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 1 18. -Ceràstium. 



C. trigynum Vill. — C. refractum 



439- 



I AU. 



(forma grega de Tpi = Tpelí, y ^ovií, or guen feme- 

 ní ; pel fruit compost generalment de 3 pistils; re- 

 fractus, trencat ; pels pedicels reflexes després de 

 la floració.) 



Perenne, troncs de 5-i2 cm., cespitosos, radi- 

 cants, glabres; fulles oblongues o lanceolades, ob- 

 tusiúscules, un poc carnoses, glabres; flors gran- 

 detes, en cimes i-5-flores terminals; pedicels i-3 

 vegades més llargs que'l calze, pubescent-glandu- 

 losos, reflexes després de la floració; bracties her- 

 bàcies; sèpals oblongs, obíusos, estretament esca- 

 riosos; pètals obcordats, bifits, una vegada més 

 llargs que'Is sèpals; 3-4 estils; càpsula oblonga, recta, una vegada més llarga que'l 

 ca\ze, dehiscent, per 6-8 dents obtuses, ah fi esteses; llevors subreniformes, tu- 

 berculoses. 



CeraBtium trigynum. 



Geografia. — Boscos y llocs pedregoses de la regió alpina dels Pirineus: Núria a Coma 

 d'Eyne. = Coll de Núria, Val! d'Eyne, Carençà (Compy.); Coll de Setcases, Carençà; altu- 

 res de la Cerdanya (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); Castanesa (Lap., Csta.); Penablanca, Port 

 de Benasque, la Picada (Zett.). — Juliol-Agosl. 



440. = C. perfoliatum L. 



i (forma Jieollatina, aplicada aquí impropriament 

 \ a les fulles trabades.) 



Anual, arrel cònico-fibrosa, tronc de 1-4 dm., 

 dret o ascendent, simple o ramificat desde la base, 

 estriat,/síi//òs, glabre y glauc, com tota la planta; 

 \ fulles inferiors lanceolades, més llargues que'Is 

 entrenusos, les caulinars oblongo-ovades, molt 

 distants y trabades formant tubu ventriit a la 

 base, subcarnoses, tuberculoses, amb el raquis ben 

 marcat, y clar com el marge; flors grans, en ci- 

 mes terminals pauciflores; pedicels 1-2 veg. més 

 .Ü!.'".*.'."."..''"'°."*'.".°! llargs que'l calze; bracties herbàcies, sèpals ovats, 



obtusos, i-nerves, escariosos pel marge, pètals lan- 

 ceolats, bifits, amb els lòbuls aguts, més curts que'Is sèpals; càpsula cònica, recta, 

 el doble llarga que'l calze, dents curtes, a la fi enroscades, llevors reniformes, amb 

 tubèrculs aguts. 



GeojTa/ía. — Camps cultivats; cami de Fraga (Csta.); principalmenl a l'Aragó (Salv.l); 

 comú al camps de Pefíarroya (Losc. et P.). — Maig. 



3'8 



