FLORA DE CATALUNYA 



Cariofïlies. 



G. ii6. - Ceràstium. 



445. = C. triviale Link. — C. vulgatum L. 



íiiel llatí iTiv'idUs y vulgatus, co?nú, mo'.t estès, 

 vulgar.) 



Bienal o perennant \ ironcs de i-5 dm., ajeguts 

 y fins radicants a la base, després ascendents, sim- 

 ples o ramificats, pubescents; fulles ovades el-lip- 

 tiques, piloso-pestanyoses , les inferiors atenuades 

 en peciol, les superiors sentades; flors petites, en 

 cimes bípares, multiJJores; pedicels fructífers, ar- 

 quejats a l'àpex, 2-3 vegades més llargs que'I calze; 

 braclies amplament escarioses; sèpals ovato-lanceo- 

 lats, obtusos o aguts, escariosos, freqüentment pi- 

 loso-glandulosos; pètals oblongo-espatulats, bilo- 

 bats, de lòbuls estrets, un poc més Ihrgs que'ls 



sèpals; filaments estaminals glabres; càpsula encorvada, el doble llarga del calze; 



llevors molt petites, reniformes, tuberculoses; planta bastant polimorfa. 



Geografia. — Llocs herbosos d'una gran part del país; Tarrassa, al torrem de la Xuri- 

 guera; S. Cugat del Vallés; Badalona; Montseny; S. Hilari y Montsolí; Ribas. = Ripoll y 

 més amunt; provincià de Lleyda (Csia.); Clot de Segalés, aprop de Berga (Grau!); Vich 

 (Masf.); Queralps; Montanya del Mont CVay.); Girona (Bub.). — Maig-Agost. 



446. = C. pyrenaiçum Gay. 



[per la seva habitació preferent, als Pirineus.) 



Perenne, troncs :±: llargs, ajeguts, aíils, glabres 

 y escamosos a la base, piloso-glandulosos y molt 

 fullosos a la part superior; fulles grans, ovato-Ian- 

 ceolades, subagudes, pubescent-glanduloses; flors 

 petites, generalment solitàries; pedicels fructífers, 

 reflexes, 1-2 vegades més llargs que'I calze; brac- 

 ties grans, herbàcies; sèpals amplament lanceo- 

 lats, estretament escariosos; pètals obcordiformes, 

 un poc més llargs que'ls sèpals, pestanyosos a 

 l'ungla, com també els filaments estaminals; 

 càpsula grossa, dreta, ovoido-oblonga, poc més 

 llarga que'I calze; llevors grosses, comprimi- 

 des, d'episperm molt poc consistent. 



Geografia. — Roques y pedruscam de l'alt Pirineu oriental; al peu dels reguerols de 

 Núria; Morens, La Toza; Comabella (Vay.); Núria (Salv.l); Pic de Finestrelles, Coll de 

 Núria; Vall d'Eyne (Compy., Xat., Endress. et botan. plur., ex Rouy); Vall de Carençà 

 (Bub., Gaut.); Vall de Lló (Gren.); vall dErr (Oliver). — Juliol-Agost. 



La planta que havem observat als reguerols de Núria és, segurament, el C. arvrnse L. 



321 



4« 



