PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Cariofilies. 



G. 1 16. - Cerisiium. 



447. = C. alpinum L. 

 {per la xeva habitació, a la regió Alpina.) 



Peren?ie, tronc de 5-i5 cm., estoloniíer a la 

 base, ascendent, cubert de pèls blancs, fle.xuoso- 

 llanosos, fulles ovades bé oblongues, :Jz peludes, 

 les inferiors y les de les branques estèrils, pccio- 

 lades, les caulinars sentades, flors grans, solitàries 

 oencimes 2-5-flores, pediccls fructífers gruixu- 

 dets, rígits, el doble llargs del calze; bracties 

 inferiors herbàcies, les superiors estretament es- 

 carioses; sèpals ovato-lanceolats, obtuses; pètals 

 trasovato-cuneijormes, i veg. més llargs quc'ls sè- 

 pals, bífits, amb els lòbuls estrets, oblongs; càp- 

 sula cilíndrica, encorvada a l'àpex, quasi el doble 

 llarga del calze; Uevors reniformes, tuberculoses, lerruginoscs. 



n iiiRsuTUM Gr. etG. — Planta pubescent o hirsuta en totes les seves parts; però 

 manifestament verda. 



|3 LANATu.M Gr. et G. — Planta albido-llanosa, en flocs tomentosos a l'àpex de 

 les branques estèrils. 

 í GLABRATUM Wahl. — Tronc y fulles glabrcs y rarament pestanyoscs. 



Geografia. — Roques y pastures seques de les altes montanyes: Coll de Pal, del Cadi; 

 Núria, cap a Font negre; Nou Creus, etc, les dugués primeres varietats. = La Cerdanya 

 (Vay.); Cambradases (Bub.); Puigllançada (Senn.!); Pirineu central (Gonz.!); Port de Be- 

 nasque (Zett.) ; per Iota la cadena pirinenca (Rouy'l. 



La í GLABRATUM Wahl, a les pendents y serres (Vay.); Cambradases (Lap.); Vall d'Eyne 

 (Gr. et G.). — Juliol-Agost. 



448. = C. arvense L. 

 (arvensis, en lloc del clàssic arvàlis, s'ha format 

 per analogia d'altres aixís terminals, de arvum, 

 el camp; per la estació que se li ha atribuït.) 



Perenne, troncs de 1-4 dm., drets o ascendents, 

 pubesccnts o glandulosos, fulles ovato-oblongucs 

 o lanceolato-linears, respectivament obtusiúscu- 

 les o agudes, pubescents, flors grans, en cimes 

 pauciflores, pedicels drets, encorvats a l'àpex, 2-3 

 vegades més llargs que'l calze; bracties ampla- 

 ment escarioses, sèpals ovato-oblongs, obtuses, es- 

 cariosos a les vores; pètals obcordats. bífits, amb 

 els lòbuls amples, ovats, aperto-recorvats durant 

 la floració, i-3 veg. més llargs que' Is sèpals, càp- 

 sula cilíndrica un poc encorvada, '/j més llarga que'l calze, llevors reniformes, 

 acanalades, tuberculoses, ferruginoses. 



a ANGusTiFOLiuM Fenzl. — Fulles caulinars oblongues o lanceolades, les rameals 

 linears. 



333 



