PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Elatinies. 



G. 122. - Elatine. 



460. 'E. hexandra DC. — E. paludosa 

 Seub. 



{del niimeral grec ?5, sis y à\'\p, üv&póí, home; alu- 

 dint als sis estams; paludosus, de pakis, pantano 

 llacuna; per la seva estació.) 



Anual, troncs de 3-io cm., prims, ajeguis, radi- 

 cants o surants, tulles oblongo-ellíptiques, oposa- 

 des, breument peciolades, flors blanques amb una 

 línia rosada, axilars, alternes, solitàries, sostingu- 

 des per pedúncols, ordinàriament més curts que 

 les fulles, 3 sèpals desiguals, iguals a la càpsula 

 poc més llargs, 3 pètals, poc tnós llargs que'ls 

 sèpals, 6 estams, 3 estils, càpsula petita, dehiscent 

 per 3 valves, llevors una mica encorvades. 



Geografia. — Llocs pantanosos o inundats; a la Cerdanya, S. Llorenç dels Cerdans 

 (Compy.); sobre Montlouis, a la font d'Esclops (Lap.). — Maig-Setembre. 



461. = E. macrópoda Guss. — E. Fabri 

 Gren., rassa de la anterior, sec. Rouy. 



{del grec naxpóq, gran, y novc,, tio&óí, peu; per la 

 llargària dels pedúncols; dedicada a Fabre per 

 Grenier.) 



Sinonímia. — Fr., velvote, élatine; anglès, wà- 

 ter -wort. 



Anual, troncs de 4-10 cm., prims, radicants a la 

 base, fulles oblongues, oposades, les superiors 

 sentades y les demés breument peciolades; flors 

 albo-rosades, axilars, alternes, solitàries, sostin- 

 gudes per pedúncols i-5 veg. tnés llargs que les 

 fulles, 4 sèpals, i veg. >nés llargs que la càpsula, 

 4 pètals, visiblement més curts que'ls sèpals, 8 es- 

 tams, 4 estils, càpsula dehiscent per 4 valves, llevors una mica encorvades. 



Geograjía. — Aigües estanyades y paratges humits: Roses (Bub.); Pirineus Orientals 

 (Coste), Argelés (Gaut., Oliver, ex Rouy). — Juny-Julioi. 



332 



