FLORA DE CATALUNYA 



Linacies. 



G. 123. - Linum. 



Geografia. — Freqüent per prats y llocs herbosos humits : al litoral, Vallés, Bages, Ur- 

 gell, Bergidà, Vich, Ribas, Guilleries, Olot, Cadaqués, fins a les valls pirenenques. = Em- 

 pordà, Garrotxa, Requesens i,Vay.); Vall d'tíyne, Prats-Balaguer, Cambradases, Costabona 

 l•bub., sub: L. alpinum Jacq.). 



La a GENUiNUM Rouy, subvar. nanum Rouy, als prats de Port-lligat, de Cadaqués. — 

 Maig-Agost. 



471. 'L. usitatissimum L., subsp. de Tan» 

 terior sec. Rouy. 



{superlatiu llatí de usitatus, comú; com a freqüent, 

 cultivat y subespontani.) 



Sinonímia. — Lli, llinet; cast., linogallego, lino 

 corredizo;/r., lin commun; /<., lino; angl., com- 

 mon flax; al., Flachs. 



Amial; arrel prima; tronc de 4-8 dm., dret, ro- 

 dó, estriat, glabre, simple; fulles lanceolades, ate- 

 nuades a la base, agudes, alternes, 3-nerves; flors 

 d'un blau viu, bastant grans, solitàries o en cimes 

 irregulars; pedicels 1-4 vegades més llargs que'l 

 calze; sèpals ovato-acuminats, els interiors subpes- 

 tanyoso-glandulosos; pètals tres vegades més llargs 

 que'is sèpals, a vegades escotats, anteres oblongo-sagitades; estigmes claviformes, 

 càpsula ovoido-acuminada, grossa, amb els envans y costelles glabres; llevors de 

 aprop de 3 mm., becarudes. 



Geografia. — Cultivat y subespontani a moltes parts. = Subespontani aprop de Luchon 

 y a les vores del Garona, a la Vall d'Aràn (Zett.); espontani a la Vall d'Eyne y a la vall de 

 Pallars (Lap.). — Juny-Agost. 



Aplicacions. — El /lèer dóna fibres te.xlils; la llevor un oli secant y és mucilaginosa; de 

 propietats calmants y resolutives. 



N.B. — Sembla que en veritabl» estat espontani és desconegut. 



472. • L. narbonense L. 



{de Narbona, ciutat ben coneguda del Languedoc; 

 sens dubte per haver lo travat allí.) 



SÍ7ionimia. — Cast., lino silvestre, morado o 

 bravo. 



Perenne, glauca y glabra,de rizoma llenyós; 

 troncs de 2-5 dm., drets o ascendents, rodons, es- 

 triats, rígits, simples o ramificats; fulles lanceola- 

 to-linears, alternes, i-3-nerves, agudes, + escabro- 

 ses al marge, les inferiors apretades, les superiors 

 distants, y les florals de vores escarioses; flors de 

 un blau fort, grans (3-4 cm.), en cimes irregulars, 

 de conjunt corimbiforme; pedicels fructífers, tan 

 llargs com el calze o més; sèpals lanceolato-ales- 

 nats, 3-nerves, carenats, amplament escariosos al marge, més llargs que la càpsu- 



339 



