PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 124. - RADIOLA L. 



(Del llatí radius, el radi ; per la disposició radiant o estrellada de les valves de la càpsula, 

 després de la dehiscencia.) (1) 



Priors tctràtneres, blanques, molt petites, en cimes dicotòmiques; sèpals 2-3-fits, 

 soldats a la base, iguals a la càpsula globulosa, molt petita, de 8 celdes monos- 

 permes; herbes anuals, glabres; tronc filiforme, de 3-8 cm., dicotomat desde la 

 base; fulles oposades, sentades, ovades, agudes, uninerves, esteses. 



475. »R. linoídes Rotd. — R. millegrana 

 Smith. 



{del greco-llati ,\ívov, el lli, y la desinencia eiò<f[c, 

 per la semblansa amb un petit lli, especialment el 

 cathàrticum; millegrana, format com mille/olia : 

 per les llevors abundants). 



Sinonimia. — Cast. lino de ermitano. 



Geografia. — Llocs arenoses y humits : Vall d'Aràn, 

 entre Cierp y Esténos, Lés (Coste et Soulié); Empurdà, 

 la tscala (Pourr.); Albères, Colliure y Banyuls (Gaut.). 

 — Juny-Setembre. 



(,1) S'ha format com Gratiola, Gladiolus y altres. 



34» 



