FLORA DE CATALUNYA 



Malvades. 



G. 127. - Malva. 



Subsp. M. TOURNEFORTUNA L. — Planta més gràcil, lòbuls del calze lanceolaís, 

 aguts, aquenis petits, pubéruls, arrugats transversalment, que no's tornen negres 

 a la maturitat. 



Geografia. — Prats, boscos y vores de torrents, a la regió pirenenca : Prats de la Cerda- 

 nya; collet de Tosas, roques de Queralps, aprop del pont de Cremals. = Setcases (Isern!); 

 Castanessa, Viella y altres llocs dels Pirineus, d'on baixa fins a la conca de Tremp y part 

 de la Segarra (Csta.); Arties (Llen.l). 



La Subsp. M. Tournefortiana L., entre Pons y Vilanova (Bub."); aprop de Lleyda 

 (Colm.): Pirineu orient.; Fontsarral (Lap.); Prades ^Loret) y altres llocs (Gr. et G., Debeaux, 

 Gaut, etc). — Juny-Juliol. 



N. B. — Costa diu que no sembla que's trobi als voltants de Lleyda. Efeciivament, les moltes vegades que 

 per allí havem herborisat, no l'havem trobada, per lo qual creyem amb ell que s'ha confós amb la M. tkIfi- 

 D» Cav. (I). 



Valva pamüoru. 



484. = M. parviflora L. 



[del llatí parvus, petit, y flos, florís; per les 

 /I ors petites.) 



Sinonímia. — Cast., malva de flor chica o pe- 

 quena. 



yl«M<i/, tronc de 2-5 dm., dret, robust, ramifi- 

 cat, glabre o pubescent; fulles llargament peciola- 

 des, suborbiculars, escotades a la base, de S-y 

 lòbuls superficials y festonats; estipules petites, 

 lanceolades; flors d'un blanc blavenc, petites, en 

 fascicles a.xilars, de pedúncols ci/rís y desiguals; 

 foliols del calícul linears, aguts; cahe reticulat, 

 molt acrescent, subescariós y freqüentment ver- 

 mellós, amb els lòbuls ovato-reniformes, que dei- 

 xen el fruit al descobert; pètals trasovats, apenes més llargs que' I cal^e, escotats, 

 d'ungles glabres; aquenis glabres o pubescents, d'un color terrós, fondament 

 arrugats transversalment, amb les vores agudes, alades dentades. 



Rassa M. microcarpa Rouy. — Flors més petites, calze poc acrescent, no colo- 

 rat, de lòbuls més estrets y més aguts, menys oberts, aquenis el doble petits, més 

 arrugats, amb les vores en forma de cresta. 



Geografia. — Vores dels camins, escombreríes, horts y llocs herbosos : comú al Vallés, 

 Urgell, Penades el alibi. = Als voltants de Barcelona, Sant Vicens dels Horts (Masf.l); Ole- 

 sa de Montserrat (Vay.l; frontera d'Aragó (Losc.l); Tortosa, Bitems (Senn.l). 



La Rassa microcarpa Rouy. — M. microcarpa Desf., per paratges incults del litoral, Va- 

 llés, Penades, Segarra, Urgell, etc. = Marina de Barcelona (Csta.); plàdel Llobregat (Masf.), 

 Gavà, Olesa de Montserrat; Empordà, Castelló, Rosas, Cadaqués, Llansà, ei a/ièí (Vay.); 

 Espluga de Francolí; La Cenia (Llen.l). — Maig-Agost. 



(I) Fa molts anys que cultivant al petit jardi botànic, que havíem format al R.Collegi Tarrassenc, la M. Xl- 

 CEA T la M. MoscB»TA, va resultar un blbrit que denominarem M. egarensis, que participava ostensiblement 

 dels caràcters dels dos progenitors. 



349 



