PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Malvades. 



G. 127. - Malva. 



485. « M. rotundifolia L. 



(//íi// rotundifolius, de rotundus; de fulla rodo- 

 tia.) 

 Sinonimia. — Malva de fulla petita. 

 Anual bienal, tronc de 2-5 dm., angulós, aje- 

 gut o ascendent, amb alguns pèls llargs y blans; 

 fulles llargament peciolades, suborbiculars reni- 

 Jormes, superficialment lobades, festonades; esti- 

 pules ovato-lanceolades, petites, pestanyoses; flors 

 blanques lilacines, petites, en fascicles axilars; 

 pedúncols desiguals, els fructífers refraciats; fo- 

 liols del calícul linears, aguts, inserts aprop del 

 pedúncol; calze poc acrescent, amb els lòbuls 

 triangulars, aguts, drets, sense tapar el fruit; co- 

 rda 1-2 veg. més llarga que' I cal^e; pètals trasovats, escotats, barbuts a l'ungla; 

 aquenis/>MÍ>esce«/s, llisos, de vores agudes, mes no dentades, d'un color terrós. 



Geografia. — Vores de camins, escombreríes y llocs herbosos : al Vallés y Sant Llorenç 

 del Munt, Penades; S. Martí Sarroca: Montseny; Bagà, Pobla de Lillet y estribacíons del 

 Cadí; Kibas, Queralps y Núria. = Vich (Puigg., Masf.); Olot (Tex.); Pirineu y alta mon- 

 tanya, la Cerdanya y Vall d'Aràn (Csta.); Arties (Llen.l). — Maig-Agost. 



486. = M. silvestris L. 



{del llatí silvester o silvestris, del bosc, montanya 

 camp; es a dir, no cultivat.) 



Sinonimia. — IVlalva comuna o major, malva de 

 cementiri; cast., malva silvestre, malva Usa o 

 yedra ;/>■., mauve sauvage; angl., common ma- 

 llow; al., Waldmalve, Ross pappel; //., malva. 



Bienal o perennant, troncs de 3-5 dm , drets o 

 ascendents, ramificats, ± pilosos, fulles 5-y pal- 

 matífïdes, de lòbuls festonats; estipules ovato-lan- 

 ceolades, petites, barbudes; llors riolàcies, amb 

 venes més fosques, grans, en fascicles a.\ilars; 

 pedúncols desiguals, més curts que les fulles, els 

 fructífers drets, foliols del calícul oblongs elip- 

 tico-linears; calze poc acrescent, de lòbuls amplament triangulars, drets, que no 

 tapen el fruit; corola 3-4 veg. més llarga que'l cal^e; pètals profondament escotats, 

 d'ungla glabra; aquenis glabres, rugosos transversalment, de vores agudes, pcro 

 no dentades, groguencs. 



Rassa M. ambigua Guss. — Troncs més prims, amb pubescencia curta y densa, 

 predominanthi els pèls estrellats, fulles més petites, les superiors de lòbuls més 

 aguts y dentats, flors solitàries o geminades, lòbuls del calze aplicats al fruit. 



a MicROPHVLLA Rouy. — Fullcs ampIcs, de i-3 cm., subtomentoses, branques 

 llargues, primes, floríferes en sa major longitut. 



360 



