FLORA DE CATALUNYA 



Malvacies. 



G. 127. - Malva. 



Geografia. — Vores de camins, escombraries, horts y llocs herbosos : general en tot el 

 pals, des del litoral fins al Pirineu. 



La Rassa M. ambigua Guss. — a microphylla Rouy, al Prat de Llobregat. = Viladecans 

 (Vay.'; al Bergadà (Puj. Cl); abundant a Castellseràs, sèc. Losc. y Pard., els quals ja no la 

 consideraven específicament distinta de la .M. silvestpis. — Abril-Oclubre. 



487. ' M. Nicaeensis All. 



{de Nicaea, nom llati de Nice, ciutat de la Ligii- 

 ria.) 



Anual, troncs de 2-5 dm., ajeguts o ascendents, 

 angulosos, ramificats y -^ híspits; fulles llarga- 

 ment peciolades, S-y lobades; lòbuls de les infe- 

 riors curts y obtusos, els de les superiors llargs y 

 acutiijsculs; estipules ovades, petites, pestanyo- 

 ses; {{oTs albo-blavenques, petites, en fascicles axi- 

 lars, pauciflors; pediincols curts, desiguals, els 

 fructífers oberts o ascendents, foliols del calicul 

 ovato-lanceolats, quasi tan llargs com els sèpals; 

 calze poc acrescent, de lòbuls triangulars, que 

 dei.xen el fruit al descobert; corola 1-2 veg. més 



llarga que' I cal^e; pètals espatulats, d'ungla barbuda; aquenis alveolato-reticulats, 



de vores no dentades, glabres o pubescents. 



Geografia. — Vores de camins, hortes y llocs herbosos : freqüent al Vallés. = Pla de 

 Barcelona (Csta.), del Llobregat y de Vjch (Masf.l); Torelló (Csta.); Cadaqués (Trem.); la 

 Sellera (Cod.). — Maig-Juny. 



351 



