PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 128. - LAVÀTERA L. 



(Dedicada als germans Lavater, metges de Zurich, amics de Tournefort.) 



Flors vermelles, rosades o violàcies, grans, axilars y terminals, calícul format 

 de tres foliols, concrescents a la base, inserts al pcdúncol, calze 5-fit, amb els lò- 

 buls ai)licats al fruit; estigmes setiformes; aquenis verticilats al voltant d'un eix 

 central {carpófor); plantes herbàcies o llenyoses, amb pèls estrellats. 



Flors axilars, fasciculades, carpófor apenes cxcert 3. 



Flors axilars, solitàries, carpófor ben excert 3. 



Plantes subllenyoses, calícul més llarg que'l calze, aquenis rugosos, de vores 

 agudes y sortides 488. L. arborea. 



Plantes herbàcies, calícul més curt que'l calze, aquenis quasi llisos, de vores 

 obtuses y no sortides 489. L. crética. 



Plantes herbàcies, aquenis reticulato-negrosos, recuberts pel marge orbicular 

 del carpófor, pètals cuneiformes, 4-5 veg. més llargs que'l calze, 



490. L. trimestris. 

 Plantes llenyoses, aquenis no recuberts pel carpófor 4. 



Aquenis reticulats, negrosos, de marge agut, pètals trasovats, 2-3 veg. més 

 llargs que'l calze, fulles tomentoso-sedoses . . . 491. L. maritima. 



Aquenis llisos, grogrencs, de marge obtús, pètals obcordiformes, 3 veg. més 

 llargs que'l calze, fulles pubescents 492. L. olbia. 



488. = L. arborea L. 



(llatí arboreus, de arbor, que pertany als arbres; 

 per la seva talla.) 



Siiionimia. — Malva d'arbre; cast., malva arbor 

 rescente o arborea; fr., lavatère en arbre; //., 

 malvone; angl., tree mallow; al. Malvenbaum. 



Perenne, tronc de 2-3 m., subllenyós, robust, 

 dret, ramificat, amb pèls curts y estrellats; fulles 

 peciolades, amb S-y lòbuls, superficials a les infe- 

 riors y aguts a les superiors, subtomentoses, fes- 

 tonades; estipules ovato-lanceolades, agudes, pes- 

 tanyoses; flors violàcies, grans, en fascicles axilars, 

 pedúncols curts, calícul molt acrescent, de lòbuls 

 suborbiculars. més llargs que'l cal ^e; lòbuls cali- 



cinals ovato-aguts, connivents sobre el fruit; corola 2-3 veg. més llarga que'l calze; 



pètals trasovats, escotats, d'ungla pestanyosa; aquenis groguencs, reticulats, de 



marge agut y prominent ; corpofor cònic, apenes exsert. 



Geografia. — Hortes, escombreríes y roques del litoral, espontània o subespontània : 



353 



