FLORA DE CATALUNYA 



Malvades. 



G. 128. - Lavàtera. 



Tarrassa y alires llocs del Vallés, abundant al litoral de Sitges. = Marina de Blanes (Salv.l). 

 — Maig-Juny. 



489. = L. crética L. 



[del llatí Ctcúcus, de Creta, pertanyent a la illa 

 de Càndia o Creta, al Mediterrani.) 



Bienal, tronc de o,5-i m., dret, rainificat, amb 

 abundants pèls estrellats; fulles llargament pecio- 

 lades, les interiors suborbiculars, superficialment 

 5-7-lobades, les superiors de lòbuls més fondos y 

 aguts, totes festonades o dentades; estipules ovato- 

 lanceolades, pestanyoses, caduques; üors lilacines, 

 mitjanes, en fascicles axilars; pediincols curts, 

 desiguals, calícul poc acrescent, de lòbuls ovats, 

 obtusos, més curts que' I cal^e-, lòbuls caiicinals 

 ovato-acuminats, connivents sobre el fruit; corola 

 2-3 veg. més llarga que'l calze; pètals trasovats, 

 molt escotats, d'ungla pestanyosa; aquenis groguencs o negrosos, quasi llisos, de 

 vores obtuses, Jio prominents; carpófor cupuliforme, poc exsert. 



Geografia. — Vores de camins, marges y llocs cultivats o incults : litoral de Barcelona; 

 abundant a Vallcarca; al Vallés occidental. = Monijuich; Tarragona; Montserrat (Vay.); 

 Montalegre (Trem.); Hostalei, aprop de Figueras (Senn.). — Maig-Juny. 



490. ■ L. trimestris L. 



(del llatí trimestris, aplicat a les plantes de fruits 

 que maduren als tres mesos.) 



Anual, troncs de 3-5 dm., drets o ascendents, 

 rodons, ramificats, glabrescents; fulles peciolades, 

 les inferiors orbiculars, les altres S-y-lobades, de 

 lòbuls aguts, festonades; estipules lanceolato-li- 

 nears, petites, pestanyoses, caduques; flors d'un 

 vermell vinós, amb venes més fosques, grans, 

 axilars, solitàries, llargament pedunculades, ca- 

 lícul acrescent, de lòbuls ovato-acuminats, més 

 curts que'l calze també acrescent ; lòbuls caiicinals 

 oblongo-lanceolats, acuminats, connivents sobre 

 el fruit; corola 4-5 veg. més llarga que'l calze, pè- 

 tals trasovato-cuneiformes, superficialment escotats, d'ungla barbuda, aquenis 

 glabres, molt arrugats transversalment, arrodonits per l'esquena, negrosos a la ma- 

 turitat y totalment recoberts pel disc orbicular del carpófor. 



Geograjia. — Terres cultivades y vores de camins : terraplé inmediat a l'estació d'Olesa 

 (1894!); vinyes dels voltants de Tarrassa (1903I). r. r. = Aprop de Barcelona, cap al Rec 

 Condal, r. (Trem.l); Pirin. orient. (Lap. Rouy); oliverarsde Llers, r. r. (Senn.); aprop de 

 Colliure (Gaut.). — Maig-Juny. 



353 



