PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Malvades. 



G. 128. - Lavàtera. 



491. = L. maritima Gou. 



(del llati marítimus, d'aprop del mar; per la seva 

 habitació.) 

 Sinonimia. — Cast., malvavisco falso. 

 Perenne, tronc Uenyós, de i m. o més d'altura, 

 molt ramificat, cubert d'abundant tement, curt, de 

 pèls estrellats; fulles curtament peciolades. tomen- 

 toses, de 3-5 lòbuls, superficials y obtusos a les in- 

 feriors, aguts y més fondos a les superiors; esti- 

 pules estretament linears, petites, tomentoses, ca- 

 duques; flors d'un blanc rosat, purpurines a la 

 base, axilars, solitàries; pedúncols més llargs que 

 les fulles, calícul no acrescenl, de lòbuls ovato- 

 oblongs, obtusiúsculs, més curts que'ls sèpals; 

 calze molt acrescent, de lòbuls ovato-acuminats, connivents sobre'l fruit; pètals 

 2-3 veg. més llargs que I cal^e, trasovats, denticulats a l'àpex, fortament barbuts 

 a l'ungla; aquenis glabres, negrosos a la maturitat, arrugats transversalment y 

 plans per l'esquena, aguts per les vores; carpófor cònic. 



Var. iNCANA Vay. — Fulles superiors marcadament 5-lobades, de lòbuls aguts. 



Geografia. — Roques del litoral mediterrani : de Cadaqués al Cap de Creus. = Cada- 

 qués (Trem.l); de Cap de Creus a la Selva (Bub.V, S. Aniol de Uija(Vay.l ni Hb. Cad.); 

 cingle de S. Roc (.Cod.i); Portvendres i^Gaui.); platja de Argelés, aprop de Colliure (Lap.). — 

 Abril-Juliol. 



N. B. — Totes les mostres que havem vist d'aquestos llocs corresponen a la var. iscan* Vay. — p bitlobvt* 

 Rouy. 



Lavàtera maritima. 



492. = L. Olbia L. 



(de Olbia, nom de una de les Hières, illa de Pro- 

 vença, habitació del tipus.) 



Perenne, tronc Uenyós, de més de i m., rodó, 

 un poc estriat, vermellós, amb llargs pèls estre- 

 llats, més abundants a la part superior; fulles mit- 

 janament peciolades, 3-5-lobades, lòbul terminal 

 de les superiors molt llarg, les florals alabarda- 

 des, enteres o subfestonades; estipules lanceolaio- 

 alesnades, pestanyoses, caduques; flors purpuri- 

 nes, grans, axilars, solitàries, curtament peciola- 

 des, calícul jpoc acrescent, de lòbuls amplament 

 oraís, curtament acuminats; calze apenes acres- 

 cent, de lòbuls ovats, acuminats y aplicats al fruit; 

 corola 3 veg. més llarga que'l cal^e; pètals obcordiformes, aquenis tomentosos, 

 llisos, d'esquena plana, de vores obtuses, negrosos; carpófor hemisfèric, sense cu- 

 brir el fruit. 



Geografia. — Boscos y llocs incults del litoral : Gavà, al peu del Castell d'Arampru- 

 nyà, r. r.; de Cadaqués al Cap de Creus. =Turons pròxims a Barcelona, cap a Horta (Csta.); 

 torren ts de Cadaqués (Trem, Bub.l; Portvendres (Tiinb.); Banyuls (Rouy); Colliure ^Gaut.); 

 Cervère (Bub.); Argelés (Conil. in Hb. Cad.). — Maig Juny. 



Lavàtera olbia. 



354 



