FLORA DE CATALUNYA 



Genre 129.-ALTHAÉA L. 



^Del greco-llaii d.\9aía, el malví; de aXeonai, curarse; aludint a les seves virtuts me- 

 dicinals.) 



Flors vermelloses, rosades o lilacines, axilars y terminals; calícul de 6-9 foliols, 

 soldats per la base, insert al pedúncol; calze 5-fit; estils filiformes; estigmes seta- 

 cis; fruit poliaqueni, amb els aquenis verticilats al voltant d'un carpófor; plantes 

 herbàcies, de fulles palmatilobades palmatisectes. 



/ Aquenis subbiloculars, acanalais per l'esquena, de vores esteses en ala estria- 



I ' da, flors molt grans, axilars, solitàries o geminades, estipules bífides. 2. 



( Aquenis uniloculars, ni acanalats ni alats; flors mitjanes, estipules enteres. 3. 



( Flors breument pedunculades, foiíolsdel calícul poc més curts que'ls sèpals; 

 lòbuls del calze triangulars, aguts; pètals rosats o purpurins, fulles S-y pal- 

 matífides 493. A. rosea. 



Flors llargament pedunculades, foliols del calícul 3 veg. més curts que'ls 

 sèpals, lòbuls del calze lanceolats, pètals grocs, fulles 5-7-palmatipartides, 



494. A. fïcifolia. 



Pedúncols muitiflors, més curts que la fulla, estipules linears, caduques; 

 pètals 2 veg. més llargs que'l calze, planta perenne. 495. A. officinalis. 



Pedúncols 1-2-flors, més llargs que la tulla, estipules persistents; pètals iguals 

 al calze o 1 veg. més llargs 4. 



Estipules ovato-acuminades, pètals poc més llargs que'l calze, planta anual, 

 erissada de pèls llargs 496. A. hirsuta. 



Estipules linears, pètals 1-2 veg. més llargs que'l calze, planta perenne, de 

 pubescencia estrellada 497. A. cannàbina. 



493. = A. rosea L. 



{del llatí roseus, de color de rosa; pel color do- 

 mhiant de les seves flors.) 



Sinofiimia. — Malva doble o vera; cast., malva- 

 rosa o real, malva del príncIpe, de la reina, Isa- 

 bela, doncella, de los jardines, loca. 



Anual o bienal, tronc de 1-2 m., dret, robust, 

 simple, meduiós, amb pèls estrellats, +; abun- 

 dants; fulles peciolades, palmatilobades o palma- 

 tífides, de S-y divisions festonades; estipules ova- 

 des, petites, bífides, barbudes, caduques; flors 

 rosades o purpurines, molt grans, axilars, solità- 

 ries, curtament pedunculades; foliols del calícul 

 ovato-triangular, un poc més curts que'l calze, 



de lòbuls d'una meteixa forma; pètals obcordats, 3 veg. més llargs que'ls sèpals, 



barbuts a l'ungla; aquenis un poc rugosos, peluts, pàlits. 



Geograjia. — Alguna vegada espontània per les terres de conreus, mes indubtablement 

 escapada de cultius. — Juny-Agost. 



355 



