PUBLICACIONS DE L" INSTITUT DE CIÈNCIES 



Geraniàcies. 



G. 132. - Erodium. 



nyola del Bergadà (Puj. C.V, Vall de Llo (Gr. et G., Compy., Gaut.); Andorra (Rouy). — 

 Juny-Setembre. 



521. «E. petraeum Willd. 

 (del llatí petraeus, designant que neix entre les 

 pedres.) 



Perenne, d'olor de boc, acaule, de 5-i3 cm.; 

 rizoma llenyós, nuós, llarg, que produeix rosetons 

 de tuiles en conjunt cespitós; fulles peciolades. 

 orades, bipinnatisectes, amb els segments linear- 

 lanceolats, glabrescents y llustroses o crispato- 

 híspides, estipules lanceolato-acuminades; flors 

 rosades o blanques amb venes vermelles, grans; 

 pedúncols 2-4-flors, poc més llargs que les fulles; 

 pedicels fructífers reflexes, 2-5 veg. més llargs 

 que'l calze; bracteoles lanceolato-acuminades. pe- 

 tites; sèpals elíptics, 3-5-nerves, piloso-glandulo- 

 sos, breument mucronats; pètals amplament trasovats, escotats o rosegats, una 

 vegada més llargs que'l calze; filaments estaminals glabres; aquenis peluts, sense 

 solc apical; bec de 2 cm.; cara interna de l'aresta amb pèls blancs. 



Rassa E. lúcidum Lap. — Fulles glabrescents, llustroses, de segments plans. 



Rassa E. crispum Lap. — Fulles abundantment híspido-cendroses, de segments 

 crespats. 



Geografia. — Roques dels Pirineus : la rassa E. lucidum Lap., a les Roques de Cadaqués 

 (Trem.l in Hb. Cad.V, valls de Llo y d'Eyne (Lap., Compy.), y de Benasque (Zett.); monta- 

 nyes de Luchon (Timb.). — La rassa E. crispum Lap., a N.* S.* de la Pena, Pir. orient. (Lap., 

 Pujol J.l in Hb. Cad.); cases de Pena (Gaut.); font de Comps (Lap., Timb.); vall de Llo 

 (Galan, ex Rouy). — Abril-Juliol. 



522. = E. rupestre Pourr. — E. supraca» 

 num L'Hér. 



[del llatí rupes, la roca; per la seva estació; su- 

 pracanum, de supra, assobre, ycanus, blanquinós, 

 pel color de l'anvers de les fulles.) 

 Sinonímia. — Cargola. 



Perenne, inodora, de 5-io cm., rizoma llenyós, 

 gruixut y ramificat, que produeix fulles peciola- 

 des, ovades, pinnatisectes, de segments pinnati- 

 partits, amb les divisions lanceolato-linears, ate- 

 nuades pels dos caps, blanquinoses per sobre, efecte 

 dels nombrosos pèls blancs aplicats que les recu- 

 breixen, virido-hispidules per dessota; estipules 

 lanceolato-acuminades; flors albo-rosades, amb ve- 

 nes pur pur ies, mitjanes; pedúncols 2-3-flors, molt més llargs que les fulles; pedi- 

 cels fructífers reflexes, 2-3 veg. més llargs que'l calze; bracteoles petites, ovato- 



374 



