PUBLICACIONS DE L' INSTITUT ÜE CIÈNCIES 



Hipericinies. 



G. 133. - Hypericum. 



sa; troncs prims, ajeguis; fulles petites; flors en cimes uni-bípares, formant co- 

 rimbus clar. 



Geografia — Prats y llocs humits : Castelldefels; Gelida; als torrents de la niontanya, 

 remontanlse pel Penades cap a Pontons. = Des de Porrera o Cornudella a Falset (Csta.); a 

 la Bleda (Salv.!"); Empordà, Avinyonet; Pals, Bagur, Pla de Manis, Vilanant; Platges de 

 Tarragona (Vay.); Molins, Vilarnadal (Senn.l; Figueres (Bub.). 



La |3 RACEMOSUM Salt., als Prats de Navès o de les Torres, aprop de Lleyda. — .\laig-.\g. 



Ryp•ricum hirtutum 



528. = H. hirsutum L. 

 (llaít hirsutus, erissat; pels llargs pèls que cit- 

 breixen el tronc.) 



Perenne, rizoma curt, prim; tronc de 4-10 dm., 

 cilíndric, cubert éc pèls groguencs; fulles ovato- 

 oblongues, obtuses, breument peciolades, d'un 

 verd bonic per sobre y glaucescents per sota, pes- 

 tanyoses, amb punts translúcids; flors d' un groc 

 pàlid, bastant grans, en panotxa llarga y estreta; 

 sèpals lanceolato-acuminats, pcstanyoso-glandu- 

 losos; pètals 2-3 vegades més llargs que'l cal^e; 

 estams poc niés curts que'is pètals; càpsula una 

 vegada més curta que' I cal;e. 



Geografia. — Boscos y torrents : cordillera del litoral de Barcelona. = Turons pròxims 

 a Barcelona, y del Vallés (Csta.); Vallvidrera (Masf.); de San Medi a Valldoreix (Jover! in 

 Hb. Cad.); Plana de Vich (Masf.H; Ripoll i,Senn.); Collsacabra (Trem.); Olot, Santa Mag- 

 dalena, Plairaver (Tex.); Vidrà, Besora, Ciuret ei i3/í6i(, Vay.); Olot (Bub ); La Sellera (Cod); 

 a la Vall d'Aràn (Villiers); bosc de Luchon y Hospital de Benasque (Zett.). — Maig-Agost. 



529. = H. hyssopifolium Vill. 



{del //ít/í' hissopus, l'hisop; y folium. adjectivat; 

 per lajorma y semblança de les fulles.) 



Perenne, rizoma llenyés; troncs de 3-5 dm.. ci- 

 líndrics, drets o ascendents, rígids, glabres; fulles 

 linears, obtuses, les superiors /ascjcw/arfes y re- 

 voltes pel marge, amb punts translúcids; flors de 

 un groc pàlid. bastant grans, cimes en panotxa 

 llarga, piramidal; sèpals eliptico-lanceolats, obtu- 

 sos, molt i)estanyoso-glandulosos; estams quasi 

 iguals a la corola; càpsula ovoido-acuminada, tres 

 vegades més llarga que'l calze. 



Geografia. — Llocs secs y pedregosos de les mon- 

 tanyes : boscos de castanyers de San Llorenç de Cerdans (Compy.); vall de Belloch (Gaut.). 

 — Juny-Agost. 



380 



