PUBLICACIONS DE L" INSTITUT DE CIÈNCIES 



Hipericinies. 



G. 133. - Hypericum. 



troncs de 2-4 dm., cilíndrics, glabres, drets o ascendents; fulles ovades bé ovato- 

 lanceolades, semiamplexicaules, amb una ratlla de punts negres al marge; sense 

 punts però amb taques translúcides irregulars; flors grogues, grans, en corimbus 

 compost, pauciflor. bastant espès; sèpals oblongo-acuminats, espurnejats de punts 

 negres, vorejats ds/ranjes ±z llargues; pètals molt puntejats de negre, tres ve- 

 gades més llargs que'l calze; estams més curts que'ls pètals; càpsula ovojrfe,/>oc 

 més llarga que'l cahe. 



Rassa H. Burseri Spach. — Fulles ovades; sèpals amb franjes curtes; flors 

 grans, en corimbus pauciflor, clar; càpsula una vegada més llarga que'l calze. 



Geograjia. — Boscos y pastures de les altes montanyes : Pirineus Orientals; Vall d'Eyne 

 (Oliver, Caut.): Pirineus Centrals (isernl); aprop de Luchon (Bub.V, pons de Benasque 

 (Zett., Düchartre, Foucaud, Llen.l) y de la Picada, Artiga de Lin y Montcourbisson 

 (Llen.!). — Juny-Agost. 



Loscos y Pardo havien ja considerat a la rassa com a varietat de l'anterior. 



Hjperictim {mlehrum. 



533. • H. pulchrum L. 



(í/e/ //íi/i pulcher, pulchra, pulchrum, ioníc; pe/ 

 seu aspecte.) 



Perenne, rizoma curt, ramificat; troncs de 2-5 

 decímetres, </re/s, cilíndrics, prims, vermellosos y 

 glabre•í; fulles ovato-cordiformes, amplexicaules, 

 planes, totes amb punts translúcids; flors de un 

 groc viu, mitjanes; cimesen panotxa llarga, estre- 

 ta, interrompuda; sèpals ovato-obtusos, vorejats 

 de glàndules assentades; pètals 3-4 vegades més 

 llargs que'l calze; estams una mica més curts que 

 la corola; càpsula ovoide, 2-3 vegades més llarga 

 que'l cal^e. 



Geografia. — Landes y boscos arenosos : Montanya de Ceret (Compy.), aprop de Arles 

 sur Tech {Gaut."); bosc de Luchon (Zett.); aprop de Banyeres de Luchon, anant al Portilló 

 (Bub.). — Maig-Juny. 



534. = H. montanum L. 



[del llatí montanus, de móns, montis, la monta- 

 nya; per la seva estació.) 



Perenne, rizoma ramificat, llenyós; troncs de 

 4-8 dm., cilíndrics, drets, robustos, simples, gla- 

 bres; fulles ovato-oblongues, semi-amplexicaules, 

 vorejades d'una línia de punts negres, les supe- 

 riors distants y amb punts translúcids; flors d'un 

 groc pàlid, mitjanes, en panot.va espessa, corim- 

 biforme, sèpals lanceolats, aguts, pestanyoso-glan- 

 dulosos; pètals dos vegades més llargs que'l calze; 

 estams un poc més curts que la corola; càpsula 

 ovoide, més llarga que'l cal^e. 



383 



