PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Oxalidies. 



G. 138. - Oxalis. 



Geografia. — Comú per muralles, marges y vores de camins, des del litoral als Pirineus. 

 — La que referim a la raça naviehi Jord., encare que no concorda del loi amb la descripció 

 que'n fa Rouy, a Tarrassa, r., abundant als llocs herbosos y canyars del Papiol. = Navar- 

 cles, lerme de Manresa (Puj. Cl). Juny-Octubre. 



N. B. — Als erms v marges del nort de Tarrassa es iroba una raça d'aquesta espècie polimorfa que no po- 

 dem referir a cap de les admeses per Kouy, la qual presenta troncs radicanis; pcdúncols uniflors; flors tres ve- 

 gades rais grans quc'l tipu, ordinàriament estèrils y amb els pètals vermcUosos a la base. 



549. = O. Acetosella L. 



(del llatí acclosus. de acetum, el vinagre; forma 

 diminutiva en aposició.) (i) 



Perenne; acaule; rizoma prim, cundidor, cobert 

 d'escames carnoses, imbricades, fulles radicals, 

 llargament peciolades, dilatades a la base, sense 

 estipules; foliols obcordats, superficialment bilo- 

 bats, peciolulats; tlors blanques, amb venes rosa- 

 des; pedúncols radicals, unijlors, drets, més llargs 

 que les fulles, bracieolats fins a la meitat; sèpals 

 ovato-oblongs, obíusos; pètals trasovats, 3-4 vega- 

 des més llargs que'l calze; estigmes capitals; càp- 

 sula ovoido-acuminada; llevors estriades longitu- 

 di/iahnent. 

 Geografia. ~ Boscos umbrosos humids : Montserrat , Montseny, S. Hilari, Montsoli, 



Guilleries; Ribas. = Olot, Queralps (Vay.); la Sellera (Cod.!); port de Benasque y Benclusa 



(Zett.). — Abril-Maig. 



550. = O. violacea L. 



{del llatí; pel color de les flors.) 



Perenne, acaule; rizoma bulbífer; fulles radicals 

 llargament peciolades; foliols obcordats fonda- 

 ment bilobats; flors mi^úoTmtnl purpurines, amb 

 venes més fosques, blanquinoses per fora; pedún- 

 cols radicals multiflors, drets, més llargs que les 

 fulles, bracteolats a la base de la umbela y de les 

 umbélules; sépals ov^to-lanceolats; pètals oblongs, 

 2-3 veg. més llargs que'l calze; 5 estams més curts 

 y 5 més llargs que'ls estigmes capitats. 



Geografia. — Oriunda de i'América boreal : abunda 

 pels marges d'hortes y torrents de Tarrassa, procedent 

 de cultius. — Maig. 



(I) Algun lèxic porta ace(o(e//a ; mes ni l'una ni l'altrason formes cUlssiques. 



394 



