PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 146. - DICTAMNUS L. 



(Del greco-ilatí : diclamnus, diclamnum, bíxTanvov, nom d'una llabiada de la qual se con- 

 sidera succedània aquesta planta.) 



Flors blanques o rosades amb estries purpuries, en raím terminal, irregulars, 

 calze 5-partil, caduc, corola de 5 pètals unguiculats, plans, 4 superiors ascendents 

 y I inferior reflexe, 10 estams biseriais, de filamenis inclmats, ascendents, glandu- 

 loso-verrucosos a l'àpex, anteres verdes, i estil, 1 estigma, càpsula formada de 5 

 folicol-í, 2-3-s|)ermes, endocarpi separat dfl mesocarpi, Uevors subgloboses, negres, 

 Uuentes; petit arbust d'olor forta, tronc de 2-0 dm., pubescent a la base y glandu- 

 lós cap a l'àpex, de fulles imparipinnades, amb i-io parells de foliols asserrals. 



Tronc robust, subafil a la part superior, flors grans (4-5 cm.), raím llarg y 

 clar, 1-6 parells de foliols ovats, de 4-5 cm., membranosos, inequilaters, 

 breument peciolats 562. = D. albus. 



Tronc gràcil, fuUós fins a la inflorescència, flors molt més petites, en raím 

 curt y espès, 1-10 parells de foliols, la meitat més petits, coriacis, equilà- 

 ters, sentats 563. = D. hispànicus. 



562. = D. albus L. 



(llatí albus, blanc, pel color de les flors.) 



Sitionimia. — Gitam, llatimó, cabruna de lley; 

 cast., díctamo blanco, frcsnillo, chitàn. 



Tronc de 4-6 dm., robust, dret. simple, pubes- 

 cent a la base, glandulós a la regió superior, fulles 

 de 1-6 parells de foliols, peciolulaís, ovats, de 

 4-5 cm . membranosos, inequilaters, asserrats, de 

 nervació molt marcada pel revers, amb glàndules 

 vesiculars (punts translúcids) molt petites, flors 

 grans, de 4-5 cm., en raím llarg y clar, calze ca- 

 duc, pètals unguiculats, plans, enters, 3-4 vegades 

 més llargs que'l calze, els 4 superiors ascendents, 

 l'inferior reflexe, 10 estams amb els filaments cap- 

 baixos y després ascendents, més llargs que la corola, càpsula 5-locular, seplicida, 

 formada de 5 folícols cuspidats, de cares estriades, pubescent-giandulosos. 



Geografia. — Llocs selvoso-ombrívols : boscos immediats a la estació de l'Empalme, 

 abundant; al Penades, serra occidental de Torrellas de Foix v montanyes pròximes a Sant 

 Magi.:= Montsant y S. Mamet (Salv.h; serra d'Almatret, les Garrigues (Gonz.l); Granyena, 

 aprop de Cervera (Puigg.l); Silibella y Canyelles (JoverV, bosc de S. Valent! de Bianya, 

 aprop d'Olot (Vay., Bolós); Pirineu Oriental (Lap., Rouy); per tota la part oriental de 

 l'Aragó, formant una faixa des de Calanda fins a Catalunya (Losc. et Pardo). — Maig. 



406 



