PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Familia 29/- CORIARIACIES dc. 



iDel genre Coriabia : Cobiabius frutex, de Plin., el sumac.) 



Flors hermafrodites o pülígames, regulars, verdoses, petites, en raíins axilars 

 y terminals; calze 5-partit, de divisions ovades, agudes o mucronades. acrescenl 

 y carnós, lo meteix que la corola, de 3 pètals lliures, ovats, obtusos, el doble més 

 llargs que'ls sèpals, y aplicats com ells sobre l'ovari; lo estams; fruit compost de 

 5 coques que se separen a la maturitat, però quedant rodejats del calze y de la co- 

 rola carnosos (i), lo qual comunica al conjunt l'aspecte d'una bacca negra y bri- 

 llant; arbust giabre, de tronc rodó y branques subtetràgones, oposades, obertes o 

 ascendents; fulles ovato-lanceolades, subsessils, coriàcies, enteríssimes, oposades 

 o verticilades, 3-nerves. 



Genre 147. - CORIARIA Niss. 

 {Coriarius, de corium, el cuiro, per la aplicació que'n fan els blanquers.) (a) 



Gorïaria mjrtifolia 



564. = C. myrtifolia L. 



(myrtus, murtra, y íoVium, fulla; per la semblan- 

 ça de les fulles.) 



Sinonímia. — Roldó, rodó; casi., roldón, hier- 

 ba zapatera, emborracha cabràs ;/;-., redoul, re- 

 doux; it., sommaco (abusivament). 



Geografia. — Comú per les torrenteres v erials del 

 litoral : Vallés, Manresa, Vich, fins a Ribas, S. Joan de 

 les Abadesses, Olot, Lleyda; horta de Balaguer et alibi. 

 = Tremp; Berga; Ceret (Bub.); la Sellera (Cod.V, vores 

 del Muga, a l'Empordà (Senn.)- — Abril. 



Aplicacions. — Fulles y fruits venenosos, per conte- 

 nir coriamirlina. 



(1) Aquest exemple dc corola acresccot, constitueix un cas veritablement excepcional en la morfologia 

 botànica. 



(2) Com si diguéssim coriaria herba (cf. naufea, quccn Festus es el nom d'una herba que emplcen els 

 blanquers o curtídors). 



408 



