Johannes Steenstrup: Iapetus Steenstrup i Ungdomsaarene 1813 — 1845. 19 



efter Stp.s Tilbagekomst til Universitetet udstedte da ogsaa Forchhammer følgende 

 Vidnesbyrd: »Herr Studiosus medicinæ Steenstrup har i dette Halvaar bivaanet mine 

 Øvelser i Oryctognosien og vist derved udmærkede Kundskaber. Jeg har desuden haft 

 Lejlighed til at overbevise mig om, at han med ligesaa megen Iver som Held beskæftiger 

 sig med denne Del af Naturvidenskaben, og han har beriget vore Kundskaber om Fædre- 

 landets Geognosi med flere nye og interessante Facta«. 



Hvoi'ledes Tiden i Hillerslev ogsaa havde sat Frugt paa Zoologiens Omraade, skulde 

 Stp. snart vise i nogle af hans første trykte Meddelelser, nemlig i de i 2. og 3. Bind af 

 Krøyers »Naturhistorisk Tidsskrift« offentliggjorte »Optegnelser om danske Dyrs Fore- 

 komst og Levemaade«; mange af hans Iagttagelser ere gjorte i Thy i disse Aar. De angaa 

 bl. a. forskellige Snegle, Dvergspidsmusen, nogle Fuglearter (Podiceps, Anas fuligula), 

 og man vil overalt bemærke, at Dyrenes Levevis og Forhold til Omgivelserne har særlig 

 været Genstand for hans Opmærksomhed. I en Afhandling »Om Forverdenens Dyr- 

 arter af de tvende Familier Anatiferidæ og Pollicipedidæ«, i første Bind af det nævnte 

 Tidsskrift (1837), begyndte Stp. de Meddelelser om forskellige Arter af Cirripeder i For- 

 tid og Nutid, som han fortsatte i det følgende Bind og kunde belyse ved sine Fund fra 

 Skrivekridtet i Thy og i Omegnen af Aalborg og senere ved, at det tillodes ham at under- 

 søge og beskrive de hidhørende Levninger i Prins Christian Frederiks paa Forsteninger 

 fra Kridttiden overordentlig rige Samling, og ved det betydelige Materiale fra Grøn- 

 sandet i Skaane, han fik fra den fortjente svenske Palæontolog N. P. Angelin, med hvem 

 han tidlig var kommen i Forbindelse. 



En stor Glæde for Steenstrup var det, at han i April Maaned 1836 kunde ledsage 

 Professor Forchhammer paa en Rejse til Bornholm. Rentekammeret havde givet flere 

 Sagkyndige det Hverv at undersøge denne med Hensyn til teknisk Anvendelighed 

 af flere af dens Naturfrembringelser. Saaledes skulde Administrator Bergsøe ved Porce- 

 lænsfabriken undersøge Porcelænsjorden, de to polytekniske Kandidater Rasmussen og 

 Viggo Rothe (senere Jernbanedirektør) Kullejerne og de øvrige mineralske Produkter, 

 samt de nye Havneanlæg, medens Forchhammer med Stp. i sit Folge skulde studere 

 Øens geologiske og geognostiske Forhold. Selskabet tog over Sundet til Malmø og be- 

 søgte Gruberne og Fabrikerne i Høganæs, derpaa aflagdes et Besøg i Lund. »I Lund 

 vare Professoren og jeg i næsten 2 Dage — skriver Steenstrup — Prof. Nilsson forærede 

 mig sit Værk over Sverigs Forsteninger, og hos ham tilbragte vi den største Del af Tiden«. 

 Derpaa korte man i Kærrer til Cimbrishamn og tog med aaben Baad til Allinge. Paa 

 Øen arbejdede de saa samlede eller spredte paa Udførelsen af de Hverv, der vare over- 

 dragne dem. 



I et Brev til sin Forlovede skriver Steenstrup: »Vi fare hver Dag, for det meste 

 tilfods. . . Imorgen skal jeg forestaa et Marmorbrud et Par Mil herfra og ser da ej de 

 andre i 2 å 3 Dage; dette specielle Hverv glæder mig og bliver da ej heller det eneste; 



3* 



