24 Mindeskrift for J. Steenstrup. II. 



Stp. forespurgte derfor Fakultetet om, hvad der vilde fordres af ham. Hans Agt 

 var at erhverve sig gode almindelige naturhistoriske Kundskaber og prøves heri, han 

 ønskede ogsaa specielt at eksamineres i Botanik og Muieralogi samt mere almindelig 

 i Hjælpevidenskaberne f. Eks. i kemisk Fysik. Men hvad den ved Fundatsen fordrede 

 »god Kundskab i Philosophien, samt (/; Latinis et Græcis« angaar, syntes den med Hensyn 

 til Kundskab til de latinske og græske Autores at maatte være meget relativ, eftersom 

 en Philolog, en JMathematiker eller en Naturhistoriker vilde indstille sig til Konferensen, 

 og da det philologiske Studium egentlig ikke laa det naturhistoriske Studium meget 

 nær, forespurgte han, om mulig Fysiken eller en anden Disciplin, f. Eks. Kundskab 

 til Grækernes og Romernes naturhistoriske Litteratur, kunde træde i Stedet for en Del 

 eller det hele Kvantum af Latin eller Græsk. (26-6-38). 



Steenstrup vilde vel næppe være fremkommet med sit Forslag, dersom han ikke 

 havde vidst, at den ham venligsindede Dekanus Prof. Engelstoft billigede hans Tanker 

 om begrænsede Fordringer til den klassiske Læsning. Men Steenstrup havde rørt ved 

 et kildent Sporgsmaal, som forte til lange Forhandlinger i Fakultetet og Konsistorium i), 

 i hvilke det ogsaa fra flere Sider udtaltes, at der var Grund til at faa en almindeligere 

 Reform, selv om man ikke ansaa Øjeblikket hertil for gunstigt. Professorerne i de klas- 

 siske Fag, som Brøndsted og Madvig, vilde ikke slippe Forlangendet om en Prove i Kund- 

 skab om den græske og romerske Litteratur, ikke blot i de naturhistoriske Værker, men 

 ogsaa i mange Sange af Homer og Virgil. Engelstoft hævdede herimod, at man skulde 

 ikke føle sig en i saadan Grad bunden ved Universitetsfundatsen, men tage Hensyn 

 til den fremskredne Tids mindre ensidige Anskuelser og til den videnskabelige Inter- 

 esses nuværende Fordringer. Der burde ikke være Tale om nogen Prøve i Sprogkund- 

 skab; Steenstrup var Fysiker og Naturhistoriker, og man skulde ikke stille andre For- 

 dringer end Kendskab til de Kildeskrifter fra Oldtiden, der stod i Forbindelse med Hoved- 

 studiet. Nærmest ved Engelstoft stod H. C. Ørsted, der dog holdt paa, at man ikke 

 skulde forlange for dyb en Kundskab om de gamle naturvidenskabelige Skrifter. Unge 

 Mænd, hvis egentlige Talent er Naturens Undersøgelse, skal ikke nødes til at standse 

 paa deres Bane for et saadant Sprogstudiums Skyld. En god almindelig Oversigt over 

 de gamles naturvidenskabelige Litteratur vilde formentlig være nok. Imidlertid gik 

 de flestes Udtalelser i Retning af et mere omfattende Kendskab til Oldtidslitteraturen; 

 der fordredes dog ikke nogen paa Latin skreven Besvarelse. 



Den Bestemmelse, som endelig blev taget, er vel gaaet i samme Retning som Fler- 

 heden af de afgivne Vota, men der har ikke i Universitetets Arkiv kunnet findes nogen 

 Oplysning herom. Og nogen reel Betydning fik Afgørelsen ikke, da der snart blev givet 

 Stp. andre Opgaver. 



') Ved Hr. Overbibliothekar S. Larsens Velvilje har jeg faaet Adgang tU de hidhorende Akt- 

 stykker og Protokoller i Konsistoriums Arkiv. 



