X.IX 



je svaka ljubav odkazala, jer da ćemo našim nastojanjem 

 iztrgati „Boga iz srca i pameti" našega naroda. Kad nam 

 nije program pomogao, to ću ovom prilikom svečano izja- 

 viti, da to n i t i j e s t , niti može biti naša svrha; 

 neću vam dapače redi ništa nova, ako kažem onu po- 

 znatu, da kad vjere nebi bilo, morao bi ju netko gotovo 

 izumiti. 



Umovanje filozofa, iztraživanje prirodnjaka vodi do 

 spoznaje istine, a ovo do najveće moralnosti, kako nam 

 to poviest dokazuje. Pa bilo, da ćete mi redi da dosa- 

 djujem, ipak repetit a juvant, te du se još jednom 

 pozvati na svjedočbu, za koju smo zahvalni srbskomu hi- 

 storiku Stojanu Boškovidu, kad je rekao, da su „upravo 

 najvedi predstavnici prirodnih nauka i pozi- 

 tivnoga naučnoga metoda obično i moralni, 

 duhom i srcem obrazovani, a često i pobožni 

 ljudi. 



1\ ad je neki dan prof. dr. Janeček ' govorio o ato- 

 mističkih teorijah, pred najodabranijimi slušaoci, bilo jih 

 je, koji su izjavili, da nisu i da nemogu toga sh vadati, 

 premda u tom predavanju nije bilo ništa vrhunaravnoga. 

 Da li je dosljedno i mogude pomisliti, da de ovako umno 

 i duboko smišljeno razlaganje, što ga samo odabranici 

 razumjeti mogu, izcupati narodu vjeru iz srca?! 



Prigovara nam se, da se pačamo u tudje poslove ; nu 

 niti to ne stoji. Svrha svakoga znanstvenoga rada jest 

 iztraživanje istine, a to nije izključiv posao i izključiva 

 zadada ni jedne znanosti. Svaka znanost ima svoju filo- 

 zofiju, evo nam n. p. ona za nas najprva i najvažnija- 

 Philosophie Zoologique od slavnoga Lamarck-a od 

 god. 1809. Svaka znanost ima pako podati svoje gradivo 



' Prigodom svečane sjednice jugoslavenske akadeinije znanosti i 

 umjetnosti od 25. studenoga god. 1886. 



* 



