16 



Kieke, J. Šah iz Bakra, V. Hržić iz Osieka i M. Kovačevie iz 

 Mitrovice. 



Profesor i kolega S. Ljubit', ravnatelj arkeoložkoga odjela nar 

 muzeja, nije mogao doći, al se je, pismom na mene, upisao kao prvi 

 redoviti član mladoga družtva. Dr. Pilar pake je pročitao pismo Otona 

 Kučere, profesora vinkovačke gimnazije, koji je zanosnima riečima 

 pozdravio naše družtvo, zaledi, što nije mogao glavom doći na sasta- 

 nak. — Kod te prilike probesjedio sam ovako : 



,, Gospoda moja! Mi smo se evo danas sastali, da pokušamo 

 osnovati hrvatsko prirodoslovno družtvo. Istina, ako uzmemo na um, 

 da nismo bogati, da nemamo mnogo mogudnika, koji de nam u 

 poraod priteći, da hrvatski narod ima na sve strane doprinašati mate- 

 rijalne žrtve, da ih je već i dosele obilno doprineo, kao što može 

 biti nije razmjerno nijedan drugi narod na svietu, da si podigne sve 

 svoje kulturne zavode i institucije dobrovoljni mi pri n esci, često 

 i uz zapreke baš s one strane, s koje bi se bili imali nadati i moralnoj 

 i materijalnoj podpori, to mi danas nebi smjeli zahtievati novih žrtava. 

 Nu ako s druge strane pomislimo, da se evo sada navršuje petde- 

 setgodišnjica preporoda hrvatskoga naroda i hrvatske književnosti, a 

 da smo za ovo pol vieka zanemarili pozitivne znanosti, i to baš samo 

 one struke, koje Americani, Englezi, Francezi priznaju za „prave 

 znanosti", to nam je izpovjediti, da nam ne valja više ni časka poča- 

 siti, da je baš ova za nas historična godina najshodnija, da ono što 

 je dosele zanemareno, stanemo njegovati dvostrukom ljubavlju i ener- 

 gijom. Valja da si jednom sagradimo svoje ognjište, oko kojega bi 

 se bolje grijali, nego što je dosele moglo biti, a time će se i rad 

 hrvatskih prirodoslovaca podvostručiti. 



U Beču postoji osim carske akademije znanosti, koja baš najviše 

 radi za napredovanje prirodnih znanosti, zatim uz c. k. geoložki zavod 

 već 3.5 godina prvo i najviše uvaženo družtvo austro-ugarske carevine, 

 naime zooložko-botaničko družtvo, zatim družtvo za širenje priro- 

 doslovnih znanosti i akademičko družtvo nara voslo vaca, a da ne spomi- 

 njemo meteoroložki zavod, družtva za antropologiju, geografiju itd. 

 U Pragu opet imade osim kralj, učenoga družtva za znanosti, još i 

 prirodoslovno družtvo „Lotos", zatim fiziokratičko družtvo sa posebnim 

 entomoložkim odjelom, napokon i poseban odbor za iztraživanje zemlje. 

 Budimpešta ima osim akademije znanosti i kr. ugarskoga geoložkoga 

 zavoda još veliko družtvo ugarskih naravoslovaca sa blizu 5800 čla- 

 nova, dočim muzej izdaje svoje „Naturhistorische Hefte", napokon 



