M7 



iigarka akademija znanosti i k. clnižtvo ugarskih prirođopisaca podu- 

 piru izdavanje glasila: „Mathematische und naturwissenschaftliche 

 Berichte aus Ungarn".* 



Reći de tko, da se mi ne možemo takmiti sa ovimi gradovi ; ali 

 dopustit de nam svatko, da ako ne samo spomenuti velegradovi, 

 nego i Brno, Bregenz, Cjelovac, Češka Lipa, Gradac, Innsbruck, Krakov, 

 Liberac, Linz, Ljubljana, Solnograd, Trst, Ušde nad Labom s jedne 

 strane, a s druge strane Kesmark, Kološvar, Košiće, Poprad, Požun, 

 Rieka, Temišvar, Trenčin, Sibinj, Veliki Varadin imadu više ili barem 

 po jedno družtvo naravoslovaca ili muzejalno družtvo, da ne smije 

 nipošto niti Zagreb sve to gledati samo skrštenih ruku. Zooložko-bota- 

 ničko družtvo u Bedu broji medju svojimi članovi preko 20 Hrvata, - 

 tršdausko naravoslovno družtvo ima ih blizu 30, nedemo li nadi stotinu 

 Hrvata, koji de podupirati svoje hrvatsko družtvo? Redi du više, ima 

 blizu 50 hrvatskih naravoslovaca, koji su spremni na materijalne i 

 duševne žrtve ~ jer naše družtvo nede modi nikoga nagradjivati — pa 

 da nebi našli još toliko nenaravoslovaca, koji de nam u pomod pritedi? 

 Kad teolozi i pravnici, književnici i liečnici, starinari i umjetnici, 

 učitelji i gospodari, inžiniri i arhitekti, pa šumari, pčelari itd. imadu 

 svoja družtva i svoje časopise: zar da samo hrvatski naravoslovci 

 ne daju o sebi glasa? 



Ja vam tu ne trebam dokazivati veliku vriednost prirodnih zna- 

 nosti, ta vi se svi time bavite, ili ste za krasne te struke toli zau- 

 zeti, da nije ni malo nužno, da to danas činim; ja du samo iztak- 

 nuti, da su po mnienju glasovitoga biljara Alphonsa De (Jandolle-a** 

 i drugih učenjaka najvedi obreti na „znanstvenom" polju za zadnja 

 tri četiri decenija same stečevine prirodnih znanosti, i to stečevine, 

 koje duboko zasiecaju u sve ostale grane ljudskoga znanja, stečevine, 

 koje nam za toliko omoguduju, da se približimo vječnoj istini, a istina 

 je cilj, za kojim težimo. Eno spektralne analize, kojom su se osobito 

 proslavili Kirchhoff, Bunsen, Secchi i drugi. Eno transformacije pri- 

 rodnih sila, djelo Mayer-a, Joule-a, Clausius-a i drugih. Tredi je 

 obret Venetz-a, De Charpentier-a, Agassiz-a, i drugih o i*azpro- 

 stranstvu drevnih lednjaka. Eno dokaza o velikoj starosti ljudskoga 



* Neće biti suvišno ovdje još dodati, da Magjari iinidu posebne časopise za 

 botaniku (Magyar Növenytani lapok) već od 10 godina, za entomologiju 

 (Rovartani lapok) i internacijonalni za ornitologiju već 3 god. 

 ** Histoire des sciences et des savants đepuis deux siècles. Genève — Bale 

 1885. str. 480. 



2 



