18 



roda, eno prahistorije poglavitom zaslugom Boucher de Perthes-a, 

 Rùtimayer-a i čitave vojske znamenitih iztraživalaca. Eno Darwin-a 

 i Wallace-a, koji su pokušali naravnim obirom protumačiti već prije 

 dokazanu evoluciju organičkih oblika. Izmjeničnu generaciju (generatio 

 alternans) životinja, na oko i za nestrukovnjaka neznatnu stvar, 

 pravo broji De Candolle međju najvede znanstvene obrete, što ih 

 imamo zahvaliti poglavito norvežkomu zoologu Sars-u i danskomu 

 zoologu Steenstrup-u ; veoma vriedan obret, jer je biologiji dosudjena 

 velika uloga kod riešenja najvažnijih pitanja filozofije. Napokon sedmo 

 veliko djelo naših dana jest iztraživanje morskih dubljina, gdje živi 

 veliko množtvo najčudnovatijih životinja, za koje ne samo da se nije 

 prije znalo, nego su teoretici dokazivali, da nebi mogle ni živifci, te 

 se je njim dugo vjerovalo, dok nije protivno dokazano. To je podhvat 

 zaista od velike znamenitosti i za biologiju i za geologiju i za fiziku. 

 Nedemo spominjati svih zaslužnih strukovnjaka na tom polju; najviše 

 se pri tom proslavila englezka vlada poznatom ekspedicijom „Challen- 

 ger-a", koju su osobito zagovarali pokojni prof. Thompson i moj pri- 

 jatelj Jeffreys. Ekspedicija, koja nam je otvorila zaista nov, nesluden 

 sviet. Američka, norvežka, francezka vlada odredile su takove ekspe- 

 dicije, a u najnovije vrieme i talijanska vlada, koja je podupirala 

 nastojanje moga prijatelja Gigliolia, koji je obreo abisalnu faunu i 

 za sredozemno more. Za naše jadransko more neznamo dakako još 

 ništa. — U kratko ne samo za ove, nego gotovo za sve velike kul- 

 turne stečevine XIX. vieka imamo da zahvalimo prirodnim znanostim. 

 Bududi pake da u nas nema ipak toliko stručnika, koliko bi mi 

 to željeli, to nedemo u naše kolo pozivati samo antropologe i zoologe, 

 biljare i mineraloge, geologe i paleontologe, nego demo prigrliti još 

 kemiju i fiziku, meteorologiju i fizičnu geografiju. Njegovanje prirodnih 

 znanosti u obde, za volju naime same nauke, bit de naša zadada. 

 Još demo više nastojati, da se naš hrvatski narod što više upozna sa 

 ovimi divnimi znanostmi, koje de jamačno s vremenom podidi njegovu 

 moralnu i materijalnu snagu. Iztraživanje pako prirodnih odnošaja 

 mile naše hrvatske domovine bit de nam glavna zadada, tim više, 

 što su Hrvatska i Slavonija još danas prirodopiscu slabo poznate, te 

 su na našu sramotu za upoznavanje faune , Hore i gee Hrvatske tu- 

 djinci uradili više, nego mi sami. To ima jednom prestati, ili nam 

 se valja s njimi bar uspješno takmiti. Dakako, da to nije bilo našom 

 krivnjom, jer naši su znanstveni zavodi, osobito njekoji, još uviek 

 veoma nesavršeni, a naše biblioteke još uviek veoma oskudne prirodo- 



