19 



slovnom literaturom. Baš će i s te strane biti velika zasluga našega 

 družtva, što demo izmjenom glasila hrvatskih naravoslovaca dobivati 

 veliko množtvo prevrieđnih publikacija od stotine i stotine družtava, 

 što ih naše biblioteke niti nebi mogle nabavljati. 



Prigodom medjunarodnoga kongresa ornitologa u Beču rekao je 

 kraljević Rudolfo, da su prirodne znanosti sa svojimi jasnimi i istini- 

 timi tezami, sa svojim iztraživanjem prirodnih zakona, sa svojom 

 uporabom prirodnih sila utisnule ovomu stoljeću svoj biljeg, te da 

 iztraživaofi prodiru pobjedonosno napried, pod znakom istinitih — jer 

 znanstveno osnovanih — nauka. — A što smo mi uradili za napre- 

 dovanje ovih znanosti, kojih vriednost i znamenitost nađmašuje sve 

 ostale struke ljudskoga znanja i umienja? Možemo još i danas reći 

 s pokojnim Živkom Vukasovićem, da smo mi Hrvati za prirodoslovne 

 znanosti do nedavna veoma malo marili, pa s toga nam i jest knjiga 

 te struke veoma mršava. Mi smo se evo za ovo pol vieka liepo po- 

 nieli na polju liepe književnosti, poviesti, filologije itd., a početkom 

 druge polovice neka se izpuni moje nastojanje još od god. 1868., 

 neka oživi hrvatsko družtvo naravoslovaca u našem bielom Zagrebu, 

 družtvo, kojemu je Darwin god. 1869. želio najbolji uspjeh — Pa 

 kad se proslavi stogodišnjica književnoga preporoda, neka bi 

 Hrvati mogli dokazati, da pošto su — kao što je naravno — ponaj- 

 prije njegovali, što im je najpTeče bilo — naime poviest svoju i 

 jezik svoj — da su napregnuli napokon sve svoje sile, mnogo liepa 

 uradili i izkazali se na polju ovih znanosti; kao što su se davno 

 prije preporoda proslavili Dominisi i Boškovići". 



Nakon toga je na moju molbu gosp. Gavazzi pročitao osnovu 

 pravila najprije u cielosti, a poslije se je prošlo na razpravljanje poje- 

 dinih paragrafa, te se je razvila dosta živahna debata. Napokon se 

 je imao izabrati privremeni odbor, koji će se pobrinuti za potvrdu 

 pravila i druge potrebne stvari za oživotvorenje družtva. Izabran bi 

 jednoglasno već obstojeći prije spomenuti odbor od 5 lica. 



Pravila biše podnesena 28. kolovoza kr. hrv. vladi na potvrdu; 

 nu stvar se veoma zatezala za to , što je kr. vlada zahtievala njeke 

 promjene više formalne naravi, koje su dakako odmah učinjene, ali 

 dok su dotični podnesci toli u nastavnom, koli u nutarnjem odjelu 

 kr. vlade i kod kr. državnoga nadodvjetničtva susretljivo i brzo 

 riešavani, trebalo je svaki put mnogo vremena, dok bi se uzprkos 

 ponovnih ustmenih molba makli sa stola dotičnoga izvjestitelja slav. 

 gradskoga poglavarstva. Tim bi nam upravo podpuno osujećena 



