20 



namjera, da se družtvo sastavi ved početkom školske godine 1885./86., 

 pa da od znatnoga broja članova poberemo članarinu za tri mjeseca, 

 koja bi nam bila ne samo dobro došla, nego bi nam upravo nužna 

 bila za pokriće troškova, potrebnih kod samoga prvoga osnivanja 

 svakoga poduzeća. „Post tot discrimina rerum" kr. je zem. vlada 

 potvrdila pravila 12. studenoga 1885., pod br. 47.023., al smo ih 

 dobili tek 13. prosinca; premda su nam tako dostavljena bila bez ikak- 

 voga popratnoga dopisa, dakle iz ruke u ruku, pak je za to trebalo 

 mjesec dana ! ! 



Tako je došlo, da je privremeni odbor mogao sazvati skupštinu 

 tek za drugi dan božida i razposlao je za to pozivnice ovoga sadržaja : 



P. n. gospodine! 



Bilo bi upravo ono isto, ko i piesak u more sipati, kad bi 

 tko stao dokazivati veliku vriednost prirodnih nauka. Ta danas 

 ne može se nazvati izobraženim čovjekom, koji nebi znao, što su 

 antropologija, zoologija i botanika, paleontologija i geologija, mine- 

 ralogija i fizična geografija, meteorologija, fizika i kemija privrie- 

 dile čovječanstvu bilo sa strane čisto znanstvene, bilo sa strane 

 materijalnoga blagostanja. Ove su znanosti upravo pokrenule ovim 

 našim viekom tako, da su sve ostale struke ljudskoga znanja više ili 

 manje ovisne o njih. Mi smo evo ove godine proslavili petdeset- 

 godišnjicu hrvatske književnosti, a možemo se zaista dičiti time, što 

 smo uradili na polju liepe knjige, poviesti, filologije itd. ; nu za pri- 

 rodne znanosti, za znanosti par excellence našega vremena učinili 

 smo veoma malo. Skrajnje je dakle vrieme, da se i hrvatski priro- 

 doslovci prenu iz sna. Evo skoro je već na izmaku taj devetnaesti 

 viek : uhvatimo se u složno kolo, da privriedimo nješto i za ove krasne 

 znanosti, što ih cieli izobraženi sviet najviše cieni. 



Bit će od velike koristi, što će naše družtvo držati javna pre- 

 davanja, da se tako i naš sviet malo bolje upozna s prirodnimi 

 naukami. 



Izdavanjem „Glasnika naravoslovnoga družtva" oživit će hrvatski 

 prirodoslovci novim životom, bilo što će u njem priobćivati hrvatske 

 razprave, namienjene našim stručnikom, bilo što će se služiti i stra- 

 nimi kulturnimi jezici , da se tim načinom uzmogne sav učeni sviet 

 upoznati prirodnimi odnošaji naše domovine. U našem glasniku pri- 

 obćivat će se naime takodjer i razprave pisane u tudjih jezicih, i to 

 budi prievodi budi izvadci iz radnja već izdanih hrvatskim jezikom 



