21 



(iz „Kada", iz školskih programa itd.), i s toga nepristupnih prirodo- 

 slovcem drugih naroda, osobito zapada. 



Ovim načinom stupit de pako hrvatsko družtvo naravoslovaca u 

 savez s cielim stranim učenim svietom, te će zamjenom „Glasnika" 

 dodi do periodičkih publikacija poglavito prirodoslovnih družtva i 

 časopisa, što ih na stotine ima osobito Europa i sjeverna Amerika. 

 Samo izmjenjivanjem možemo si pribavljati mnogobrojne publikacije 

 ove vrsti, jer niti velike biblioteke nisu skoro nigdje u stanju, da si 

 nabavljaju veliko množtvo periodičnih prirodoslovnih publikacija, a 

 kamo da bi to mogle naše knjižnice. Napokon tako dugo, dok hrvatski 

 prirodoslovci nede imati pri ruci te vrsti knjige, bit de im i svaki 

 uspješniji rad jedva ili nikako mogud. 



Beč, Brno, Bregenz, Budimpešta, Cjelovac, Ceska Lipa, Gradac, 

 Innsbruck, Kološvar, Košiće, Krakov, Liberac, Linz, Ljubljana, Poprad, 

 Požun, Prag, Rieka , Solnograd, Sibinj , Temišvar, Trenčin, Trst, 

 Veliki Varadin, Ušde nad Labom imaju više ili barem po jedno 

 družtvo naravoslovno ili muzejalno družtvo ; smije li Zagreb još dugo 

 bez njega biti? Ako su njeki domoljubni prirodoslovci još g. 1865. 

 zamislili osnovati takovo družtvo, družtvo hrvatskih naravoslovaca, 

 to je danas nakon dvadeset godina ved absolutni postulat vremena. 



Dobro znamo, kako hrvatska inteligencija mora doprinositi baš 

 velike žrtve za uzdržavanje tolikih patriotičnih institucija, al i družtvo 

 hrvatskih naravoslovaca nužna je karika ved liepe verige hrvatskih 

 kulturnih zavoda. Kr. zem. vlada potvrdila je 12. studenoga o. g. 

 „pravila hrvatskoga naravoslovnoga družtva u Zagrebu", koje željno 

 želimo /i .život privesti prvom godinom u drugom pedesetljeću preporoda 

 hrvatske narodnosti i Jcnjiševnosti. Tkogod dakle želi svestrani ozbiljni 

 napredak hrvatskoga naroda, neka pristupi što prije družtvu, i neka 

 izvoli uslied pristupa sudjelovati kod prve glavne konstituirajude 

 skupštine, koja de se držati dne 27. o. m. u 11 sati prije podne u 

 narodnom muzeju (Demetrova ulica br. 1). 



U Zagrebu, 24, prosinca 1885. 



Dr. G. Pilar. S. Brusina. 



Dne 27. prosinca obdržavana je prva glavna skupština u pre- 

 davaonici mineraložko-geoložkoga muzeja. Učešde nije bilo veliko, 

 koje s toga, što su blagdani bili, koje s toga, što su nemarnošdu 

 njekih podvornika mnoge pozivnice predane tek dugo iza 27. prosinca. 

 Imena prisutnika toli kod ove, koli kod prve skupštine zabilježena 



