23 



P. n. gospodine! 



Kad se je eno 21. kolovoza minule godine sabrala prva skup- 

 ština za sastavljanje i odobrenje pravila „hrvatskoga naravoslovnoga 

 družtva" spomenuti su najvažniji obreti novijega vremena, sedam njih 

 na broju, koji se svi imaju pripisati prirodnim naukam. Ali ovi se 

 veliki obreti: spektralna analiza, transformacija prirodnih sila, raz- 

 prostranstvo drevnih lednjaka, evolucija organičkih oblika, izmjenična 

 generacija životinja, odkride abisalne faune tiču same stroge znanosti ; 

 nu naš je viek postao žalibog toli prekomjerno materijalističan, a to 

 nije nimalo krivnjom prirodoznanaca , da se skoro uviek traži od 

 znanosti i praktična uporaba. Kad je tako, a mi demo se ovaj put 

 pozvati na velike praktičae uporabe znanosti, bez kojih mi ljudi 

 XIX. vieka jedva bi danas znali živjeti; eno litografija i kromogra- 

 fija, fotografija i heliografija, galvanoplastika , dalekozor i sitnozor, 

 barometar i aneroid, termometar i psihrometar, higrometar i anemo- 

 raetar, munjovod i magnetična igla , zrakoplov i parostroj , telegraf, 

 mikrofon i telefon, plinsko i električno svjetlo, vibrografija ili fono- 

 grafija, magnetizam i hipnotizam, elektroterapija, sprave za umjetno 

 leženje peradi i drugih životinja, strielni pamuk, dinamit i rakarok 

 itd. itd. Kad treba da poznamo uzroke bolesti čovjeka, koristnih 

 životinja i bilja , kako bi ih uspješno mogli svladati, kao što n. pr. 

 bakterije i bacile od kolere, bjesnoće itd.; kako bi se utamanila filo- 

 ksera, dorifora itd. itd., tu nam opet mogu samo iztraživaoci prirode 

 donjekle na ruku ići. Mi visoko cienimo svake vrsti znanje i svake 

 vrsti umienje, nu ako ćemo mi Hrvati i nadalje tako malo mariti za 

 prirodne nauke , koje su već našemu vieku udarile svoj pečat te će 

 skoro upravo svietom zavladati: onda ćemo se badava hvaliti našim 

 napredkom, a kamo li se zvati kulturnim narodom u pravom smislu 

 te rieči. 



Eno hrvatsko naravoslovno družtvo je stvoreno. Mala četa hrvat- 

 skih prirodoznanaca uložit će sve svoje umne i fizične sile, da stvar 

 liepo uspije, ali bez materijalne podpore i nestrukovnjaka, onih naime, 

 koji lako mogu na oltar domovine doprinieti taj maleni prinos, neće 

 biti pravoga uspjeha. 



Važnost ovoga novoga družtva zrcali se takodjer u pravilih, iz 

 kojih ćemo navesti bitne momente. 



Svrha je družtva proučavati prirodne odnošaje najpače hrvatskih 

 krajeva, a raditi i na polju obćenite znanosti t. j. antropologije, 

 zoologije, botanike, paleontologije, mineralogije, geologije, fizične 



