50 



IV. 



Ved prva znamenita radnja na polju prirodne znanosti pokazuje 

 smjer , kojim de ona podi nakon preporoda svoga, Galileijevi se 

 „Discorsi" bave pojavi gibanja i zakoni ovih pojava i — čudnovato — 

 baš su pojavi gibanja oni, koji udaraju pečat cielomu ovomu novomu 

 vieku prirodnih nauka, pače još i današnja nauka nosi taj pečat. 



Dočim se je još Galilei bavio samo gibanjem čvrstih tjelesa i 

 na tom putu našao svoj glasoviti zakon o uztrajnosti materije, — 

 danas upravo aksiom fizike — ved su se njegovi učenici odvažili i 

 na razmatranje tekudina i uzdušnina. Imena Torricelli , Guericke , 

 Pascal i Boyle označuju isto toliko fundamentalnih istina u mehanici 

 tekudina i uzdušnina. 



U isto vrieme vidimo, gdje Kopernik 1536. ruši staru zgradu 

 Ptolomejevu o gradnji svemira. Tek poslie razmišljanja od punih 

 30 god. odvažio se, da u sviet odpravi 3 jednostavne izreke: 



1. Zemlja se vrti oko stalne osi od zapada prama iztoku, a 

 odavde potiče dnevno gibanje nebeskih tjelesa od iztoka prama zapadu, 

 koje je medjutim samo prividno. 



2. Zemlja leti ujedno od zapada prama iztoku i oko sunca, ali 

 joj os ostaje uviek u paralelnom položaju, tvored sa ravninom toga 

 puta isti kosi kut. Tim se tumače godišnje dobe. 



3. Kao što zemlja, lete i ostali planeti oko sunca, a to je uzrok, 

 da se kad kada gibaju napred, kad i kad natrag, a više puta stoje 

 prividno na miru. 



Kolik li napredak leži u ono malo rieči! Gibanje nebeskih tjelesa, 

 toli tiho, toli trajno, al i toli zagonetno, razriešilo ti se jednim mahom 

 pred duševnim i tjelesnim okom. Zemlja je do duše sišla s priestola, 

 na koji ju je bio podigao duh ljudski i stupila u red ostalih planeta, 

 al njezino mjesto zauze, kao vodja u kolu, sunce. U prkos sitnijim 

 bludnjam ovjenčao je obretom ovim Kopernik svoje čelo sjajnom 

 slavom, koja de trajati dok bude roda čovječjega. 



Nu ipak on je tim samo opisao gibanje na nebu. Umu Keple- 

 rovu 1609. bilo je sudjeno, da izreče svoja tri znamenita zakona, 

 pak da tim Kopernika bitno popuni. 1 tako se je u malo vremena 

 stvorila podloga današnjoj kraljici znanosti : astronomiji. 



Al Kepler je i sam osjećao, da mu još nješto manjka. Za što 

 se planeti gibaju oko sunca po njegovih zakonih ? Odgovora na to 

 pitanje nije dao. Da je znao za istodobna fundamentalna odkrida 



