51 



Galileijeva u mehanici zemlje, valjda bi se bio i tomu uzroku 

 doviiiuo. Tek je Newtonu 1686. pošlo za rukom da rieši ovo veliko 

 pitanje i da izreče svoj slavni zakon gravitacije: ,Dvie se mase 

 privlače silom, koja je u upravnom omjeru sa masami, a u obratnom 

 sa kvadratom daljine" — zakon, komu je bilo sudjeno, da svietu 

 naviesti harmoniju neba ! 



Na sjajnom spomeniku, što mu kiti grob u Westminsterskoj opa- 

 tiji, gdje počivaju največi muževi Englezke, završuje se dug napis riečmi : 

 ,Sibi gratulentur mortales, tale tantumque existisse 

 humani generis decus." 



Zaista ohole, skoro bi rekao preuzetne rieči, ali svakako dostojne 

 genija, komu će se klanjati svi vjekovi. 



Ovim se odkricem u mehanici nanizuje tolik broj fundamentalnih 

 istina u drugih dielovih fizike i tako brzim korakom da si malo ne 

 u neprilici, gdje bi počeo, kojim li bi prednost dao. 



„Ovaj novi život svieta pratiti, čovjeka isto tako tješi i uzdiže, 

 kao što ga boli i tišti, kada motri, kako su ga gnjeli stvorovi nje- 

 gove fantazije za tamnih vremena. Tko bi mogao niekati: ako pustiš 

 da ti pred dušom prodje ciela poviest ljudskoga roda, ne pruža ti 

 se — izuzmeš li sviet helenski, tako prolazan, kao što ved liepo 

 znade biti — nigdje plemenitijega natjecanja od onoga, što se sada 

 počima razvijati, pa se i pred našim očima još i danas razvija."'** 



Ovaj je viek vidio najvećega čovjeka Sir Isaca Newtona, gdje 

 u tamnoj sobici navrača sunčani trak kroz sitnu pukotinu na sta- 

 kleni bridnjak, koji ga raztvara u prekrasan pas sjajnih boja; poput 

 vještice se na jednom pokaže na zidu, kao prikaza opet izčezne, 

 ako sunčanomu traku put odrežeš, i odtuda mu ime spektrum (pri- 

 kaza, vještica). 



Vidio je ovaj viek Franju Lippershey-a, gdje u svojoj radionici 

 u Middelburgu brusi staklene leće za naočale, pa nakon mnogih 

 pokusa, dolazi do toga, da spoji više leća, i g. 1608. sagradi prvi 

 dalekozor, stroj bez kojega bi astronomija ležala još i danas u po- 

 vojih, a ni fizika se ne bi mogla podičiti imenom eksaktne znanosti. 

 Druga dva Holandeza, Jana i Zachariasa Janssena takodjer 

 tvorničare naočala u Middelburgu, vidio je isti viek, gdje sastavljaju 

 prvi sitnozor, koji nam je nov sviet odkrio i da njega ne bude, nebi 

 ni prirodopis ni kemija ni s daleka ondje bili, gdje su danas. 



Opet je ova epoha vidjela holandezkoga seljaka Drebbela, odlična 

 osobitim darom u sastavljanju čudnovatih strojeva, gdje u isto od 



