52 



prilike vrieme sa Galileijem sastavlja prvi toplomjer — sitan doduše 

 nu prevažan instrumenat u svih granali prirodne znanosti, a ne manje 

 i u praktičnom životu. 



Kako su se fizici 17. stoljeća osobito rado bavili pojavi o tlaku 

 zraka, o elasticiteti i raztežljivosti zraka u toplini, a ne manje i 

 smrzavanjem i vrienjem vode, morali su se na skoro osvrnuti i na 

 glavno joj svojstvo, na ekspanziju, koju je veé Hero znao upotriebiti 

 na gibanje po njem nazvane kruglje. Radnje oko toga dovedoše koncem 

 17. stoljeda do konstrukcije prvoga parostroja, te najznamenitije 

 poluge novije industrije, koja je jednako važna u obrtu, trgovini i 

 političnom životu naroda. Pa tako vidje opet ovo isto vrieme zname- 

 nite duhove Worcestera, Papina i maloga dječaka .Jamesa Watta, 

 gdje sjeded kraj vrijuće vode razmišlja o parostroju. 



Nisu manji ni izumi na polju magnetizma i elektricitete. Po- 

 četkom 17. stoljeda nadovezaše na ono, što su im ostavili stari na- 

 rodi; a gle danas, ved je onaj dio fizike tako razgranjen, da je iz 

 njega nikla posebna disciplina — elektrotehnika. Gilbertovo djelo : 

 De magnete magneticisque corporibus et de magno magnete tellure 

 Physiologia nova. Londini 1600. otvara niz odkrida na ovom polju. 

 Njega imamo smatrati početnikom našega znanja o magnetizmu i 

 elektriciteti. Pokusi, koje je on prvi po stanovitom planu izvadjao, 

 našao je temeljne zakone ovih prirodnih sila. 



Ne prodje dugo vremena i sviet se čudi Ottonu Guerickeu, koji 

 ved pravi prvu električnu makinu sa krugljom od sumpora, što no 

 ju ručicom okrede a suhom rukom tare, pa iz nje vuče čudne iskre 

 na očigled začudjene svjetine. 



Nasljednici mu Robert Doyle, Gray, Dufay, Kleist, Franklin u 

 brzom lietu razširiše naše poznavanje ovih tajinstvenih pojava i pri- 

 rodnih sila a Galvani ih zaključuje preznamenitim obretom galva- 

 nizma na koncu prošloga vieka. Iste godine, kada se sviet u Parizu 

 budi na borbu za slobodu, iste te godine razmišlja Galvani u Bologui 

 trzanju žabjih krakova. Iz malih nemira u Parizu razvila se silna 

 revolucija svieta, koja je rodu ljudskomu doniela slobodu, a iz ne- 

 znatnih pokusa Galvanija razvila se silna mod, koja je svietu bar 

 isto toliko doniela dobra koliko i velika revolucija — tom razlikom, 

 da je ondje dobro niklo iz hekatomba žrtava ljudskih, dočim ovdje 

 dobro niče iz štednje ljudske sile. Elektriciteta je danas na dnevnom 

 redu i tko bi se danas još usudio redi, što de nam sve ova prirodna 

 sila privriediti ? 



